Архип Куинджи – Уикипедия
Архип Куинджи Архип Иванович Куинджи | |
руски художник | |
![]() Портрет на Архип Куинджи от Иван Крамской, 1872 г. | |
Роден | |
---|---|
Починал | |
Погребан | Смоленско православно гробище, Санкт Петербург, Русия |
Националност | грък |
Учил в | Императорска художествена академия |
Кариера в изкуството | |
Стил | Реализъм |
Академия | Императорска художествена академия |
Направление | живопис |
Патрон | Павел Третяков |
Повлиян | Иван Шишкин, Алексей Саврасов |
Повлиял | Аркадий Рилов, Николай Рьорих, Константин Богаевски, Кеворк Башинджагян |
Награди | Бронзов медал (1874, Лондон) |
Член на | Преподавател в Императорската художествена академия (1892 – 1897) |
Семейство | |
Подпис | ![]() |
Архип Куинджи в Общомедия |
Архип Иванович Куинджи (на руски: Архи́п Ива́нович Куи́нджи; на украински: Архип Іванович Куїнджі) (27 януари 1842(1841?) – 24 юли 1910) е руски пейзажист.
Биография
[редактиране | редактиране на кода]Архип Куинджи е роден през в Руската империя януари 1842 в Мариупол , но прекарва по-голямата част от младежките си години в Таганрог. Израства в бедно семейство; баща му е гръцки обущар. Архип остава сирак, когато е на 6 години и това го принуждава сам да работи за прехраната си. Започва да работи на строеж на църква, пасе домашни животни и работи в магазин за царевица. В периода 1860 – 65 г. Куинджи работи във фото студиото на Исакович в Таганрог. Опитва се да отвори свое студио, но неуспешно. След това заминава за Санкт Петербург.
Учи рисуване главно сам и в Императорската художествена академия (от 1868; пълноправен член е от 1893). Става част от Передвижниците и попада под влиянието на Иван Айвазовски.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Vasnetsov_Kuindzhi.jpg/200px-Vasnetsov_Kuindzhi.jpg)
През 1872 г. Куинджи напуска академията и работи на свободна практика. Картината „На остров Валаам“ е първата му творба, която Павел Третяков купува за галерията си. През 1873 г. Куинджи излага „Снегът“, която му спечелва бронзовия медал на международното художествено изложение в Лондон през 1874 г. В средата на 70-те той създава голям брой картини, в които пейзажния мотив се използва за конкретни социални асоциации в духа на Передвижниците. Такива са „Забравено село“ (1874), „Пътят към Чумацки“ (1875) и двете в Третяковската галерия.
В зрелия си период Куинджи се стреми да предаде най-експресивно осветеното състояние на природата. Той комбинира различни възприятие (виско хоризонт и др.) в създаването на панорамни картини. Използвайки светлинни ефекти и наситени цветове в основните тонове, той изобразява илюзията на отражението – „Вечер в Украйна“ (1875), „Брезова горичка“ (1879), „След буря“ (1879) (и трите са в Третяковската галерия), „Нощ над Днепър“ (1880) (Държавен руски музей). По-късните му творби са забележителни с декоративните ефекти при изграждането на цветовете.
Куинджи преподава в Императорската художествена академия (професор от 1892; завеждащ пейзажния факултет от 1894; уволнен през 1897 заради подкрепа на студентски протести). Сред студентите му са Аркадий Рилов, Николай Рьорих, Константин Богаевски и други. Куинджи е сред инициаторите за създаване на Общество на художниците (1909; по-късно му е дадено неговото име).
Галерия
[редактиране | редактиране на кода]- „Езерото Ладога“ (1873)
- „Брезова горична“ (1879)
- „Днепър сутрин“ (1881)
- „Нощ над Днепър“ (1882)
- „Прибой и облаци“ (1882)
- „Елбрус“ (1890 – 95)
- „Вечер в Украйна“ (1878 – 1901)
- „Лунни петна в гората, зима“ (1898 – 1908)
Вижте също
[редактиране | редактиране на кода]Външни препратки
[редактиране | редактиране на кода]- Иванович Куинджи (1842 – 1910)
- Куиджи – художник на светлината (галерия)
- Куинджи – „Лунна светлина над Днепър“ Архив на оригинала от 2011-07-16 в Wayback Machine.
![]() ![]() | Тази страница частично или изцяло представлява превод на страницата Arkhip Kuindzhi в Уикипедия на английски. Оригиналният текст, както и този превод, са защитени от Лиценза „Криейтив Комънс – Признание – Споделяне на споделеното“, а за съдържание, създадено преди юни 2009 година – от Лиценза за свободна документация на ГНУ. Прегледайте историята на редакциите на оригиналната страница, както и на преводната страница, за да видите списъка на съавторите. ВАЖНО: Този шаблон се отнася единствено до авторските права върху съдържанието на статията. Добавянето му не отменя изискването да се посочват конкретни източници на твърденията, които да бъдат благонадеждни. |
|