Нов скит (Света гора) – Уикипедия
Нов скит Νέα Σκήτη | |
![]() Общ изглед | |
![]() | |
Вид на храма | православен скит |
---|---|
Страна | ![]() |
Населено място | Света гора |
Религия | Вселенска патриаршия |
Изграждане | X век |
Състояние | действащ мъжки скит |
Сайт | www.neaskiti.gr |
„Въведение Богородично“ или Новият скит (на гръцки: Νέα Σκήτη, Σκήτη Εισοδίων της Θεοτόκου) е гръцки православен идиоритмичен скит в Света гора, разположен на около 20 минути пеша от манастира „Свети Павел“, на който принадлежи. Скитът се намира под юрисдикцията на Вселенската патриаршия.
История
[редактиране | редактиране на кода]Историята на Новия скит започва през X век, когато той се намирал на друго място, над сегашното място на скита „Света Анна“. Тогава скитът се наричал Венедикта. През втората половина на ХІ век скитът се премества по-близо до морето. Тогава е построена и кула с параклис „Света Анна“. Заради тази кула скитът започва да се нарича Скит на Кулата, което име носи до 1819 г., когато константинополският патриарх Григорий V с изричен акт подчинява скита на атонския манастир „Свети Павел“. През 1760 г. скитът е заселен с гръцки монаси.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/38/First_Nicea_Council_Icon_from_New_Skete%2C_1768.jpg/250px-First_Nicea_Council_Icon_from_New_Skete%2C_1768.jpg)
Съборната църква на скита е посветена на Въведение Богородично. Строителството на храма започва през 1730 г. и приключва през 1757 г. В църквата се съхраняват две чудотворни икони от XIV век: икона на Исус Пантократор (Вседържител) и икона на Богородица Сладка целувка. Съхраняват се и частици от мощите на Св. Харалампий, Св. Георги, Св. Василий Велики, Св. Антип, Св. Пантелеймон и др. Освен съборната църква (кириакон), в скита има и църква, посветена на Вси Светии, с костница, в която се погребват монасите в продължение на повече от 400 г. В библиотеката на скита се намират 20 ръкописи, 200 ръкописни и 500 старопечатни книги.
В наши дни скитът се състои от 27 килии и каливи, от които са населени 22. В тях живеят около 40 монаси, голяма част от които се занимават с агиография, иконопис и художествени занаяти.
Карта с легенда
[редактиране | редактиране на кода]Номер | Гръцки | Транслитерация |
---|---|---|
1 | του Δαμασκηνού | тоу Дамаскиноу |
2 | του Δανιήλ | тоу Данил |
3 | του θυνί | тоу Тхйни |
4 | Ευαγγελισμός | Евангелисмос |
5 | του Ιωσήφ | тоу Иосиф |
6 | Γενέσιον Προδρόμου | Генесион Продрому |
7 | Αγ. Σάββας | Аг. Саввас |
8 | Σταύλος | Ставлос |
9 | Πύργος | Пйргос |
10 | Ευαγγελισμός | Евангелисмос |
11 | Αγ. Νικόλαος | Николаос |
12 | Αγ. Χαράλαμπος | Аг. Харалампос |
13 | Γενέσιον Προδρόμου | Генесион Продрому |
14 | Αγ. Δημήτριος | Аг. Димигриос |
15 | Ζωοδόχου Πηγής | Зоодочоу Пигис |
16 | Αγ. Σπυρίδων | Аг. Спйридон |
17 | Εισόδια Θεοτόκου | Исодиа Теотоку |
18 | Κοίμησης Θεοτόκου | Кимисис Теотоку |
19 | Αγ. Χαράλαμπος (2) | Аг. Харалампос (2) |
20 | Αγ. Ανδρέας (Αβραμαίοι) | Аг. Андреас (Аврамеи) |
21 | Αγ. Ανάργυροι | Аг. Анаргйри |
22 | Κοίμησις Θεοτόκου | Кимисис Теотоку |
23 | Αποτομής του Προδρόμου | Апотомис тоу Продрому |
24 | Αγ. Ανάργυροι | Аг. Анаргйри |
25 | του Παπαλού | тоу Папалоу |
26 | Υπαπαντή | Хйпапанти |
27 | Αγ. Χρυσόστομος | Аг. Хрйсостомос |
28 | Αγ. Σπυρίδων | Аг. Спйридон |
29 | Αγ. Ιωάννης θεολόγος | Аг. Иоаннис Теологос |
30 | Αγ. Γρηγόριος Παλαμάς | Аг. Григориос Паламас |
31 | Κυριάκόν | Кйриакон |
32 | Κοιμητήριο | Кимитирио |
33 | Αγ. Γεώργιος | Аг. Георгиос |
Библиография
[редактиране | редактиране на кода]- Любен Прашков, Атанас Шаренков. Паметници на културата на Света гора – Атон. Изд. Български художник, София, 1987
Външни препратки
[редактиране | редактиране на кода]- Новия скит Архив на оригинала от 2017-08-04 в Wayback Machine.
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]
|