Elias Wessén – Wikipedia
Elias Wessén | |
![]() | |
Född | Elias Gustaf Adolf Wessén 15 april 1889 Linderås, Jönköpings län |
---|---|
Död | 30 januari 1981 (91 år) Västerleds församling, Stockholm |
Nationalitet | ![]() |
Forskningsområde | Filologi, runologi |
Institutioner | Stockholms högskola |
Alma mater | Uppsala universitet |
Doktorsavhandling | Zur Geschichte der germanischen n-Deklination (1914) |
Känd för | Professor i nordiska språk (1928–1957) Stol nummer 16 i Svenska Akademien (1947–1981) |
Nämnvärda priser | Kungliga priset (1945) |
Elias Gustaf Adolf Wessén, född 15 april 1889 i Linderås i Jönköpings län, död 30 januari 1981 i Stockholm, var en svensk språkvetare, professor och ledamot av Svenska Akademien 1947–1981, stol 16.
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Elias Wessén var son till Karl Gustaf Wessén (1846–1920) och Lydia Dorotea Matilda Wessén, född Sehmann (1860–1947). Han växte upp i Högby utanför Mjölby i Östergötland, dit familjen flyttade 1893 då fadern tillträdde en tjänst som kyrkoherde där.[1]
Efter läroverksstudier i Linköping tog Wessén mogenhetsexamen 1906 och fortsatte sina studier vid Uppsala universitet, där han bland annat läste historia, litteraturhistoria, nordiska språk, tyska, sanskrit, teoretisk filosofi och statskunskap.[2]
Wessén blev fil. kand. 1909, fil. lic. 1913 och disputerade 1914 vid Uppsala universitet,[3] varefter han blev docent i nordiska språk där.[4] Wessén var 1914–15 även ordförande för Uppsala studentkår. Ett besök i Berlin 1915 väckte uppseende i pressen, då han i en sympatiyttring gentemot Berlins studentkår kritiserade de franska bombningarna av Karlsruhe under första världskriget.[2] Han var 1916–21 lektor i svenska och filosofi i Linköping, och därefter lektor i svenska vid Uppsala folkskoleseminarium 1921–28. Mellan 1928 och 1957 var professor i nordiska språk vid Stockholms högskola. Han föreläste dessutom i svenska vid Oslo universitet mellan 1916 och 1946.[4]
Mellan 1941 och 1961 var Wessén ordförande i Modersmålslärarnas förening, och 1947–69 i Svenska Vitterhetssamfundet. Åren 1944–74 var han även ledamot i Nämnden för svensk språkvård, som bildats på Wesséns initiativ 1944. År 1947 inträdde han i Svenska Akademien på stol nummer 16 efter Tor Andrae.[4]
Hans etymologiska ordbok Våra ord, deras uttal och ursprung (1961) är en klassiker. Wessén utförde för övrigt betydande forskning i nordisk språkhistoria, ortnamnsforskning och runologi, och där bidrog han bland annat med verket Svensk språkhistoria på Almqvist & Wiksell/Gebers förlag 1965. En annan bok som utkommit i olika upplagor är Isländsk grammatik på Norstedts/Svenska bokförlaget i början av 1960-talet.
Från 1942 till hennes död 1969 var Wessén gift med bibliotekarien, fil. dr Märta Ahlberg. Wessén ligger begravd på Högby kyrkogård. Hans arbetsbibliotek donerades efter hans död till Linköpings universitetsbibliotek,[5] och hans personarkiv till Linköpings stifts- och landsbibliotek.[6]
Bibliografi
[redigera | redigera wikitext]- "Elias Wesséns bibliografi" upprättad av Märta Wessén, tryckt i festskriften Elias Wessén 15 april 1954, sid 251–254. Libris 1468138
- Larsson, Hugo (1975). Elias Wesséns tryckta skrifter 1914-1975: bibliografi. Linköpings läroverkspojkars skriftserie, 0348-2898 ; 14. Linköping: Föreningen Linköpings läroverkspojkar. Libris 1248108
Priser, utmärkelser och ledamotskap
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Elias_Wess%C3%A9n_SVDA.jpg/250px-Elias_Wess%C3%A9n_SVDA.jpg)
- 1935 – Ledamot av Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien (LHA)
- 1944 – Ledamot av Kungliga Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur (LGAA)
- 1945 – Jur. hedersdoktor, Uppsala universitet
- 1945 – Kungliga priset
- 1947 – Ledamot av Svenska Akademien, stol nummer 16
- 1956 – Hedersdoktor, Oslo universitet
- 1961 – Hedersdoktor, Islands universitet
- 1969 – Hedersdoktor, Helsingfors universitet
- Ledamot av Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab (LDVS)
- Ledamot av Det Norske Videnskaps-Akademi (LNVA)
- Hedersledamot av Svenska litteratursällskapet i Finland
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Tryckta källor
[redigera | redigera wikitext]- Wessén, Elias G A i Vem är det 1977, sid 1079–1080
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ Kjell Espmark, Elias Wessén: inträdestal i Svenska Akademien Stockholm 1981, s. 6
- ^ [a b] Allan Ranius, Nya strövtåg i Linköpings stiftsbibliotek Linköping, 1995, s. 246; förkortad version i Personhistorisk tidskrift 93 (1997), s.142–151,
- ^ Zur Geschichte der germanischen n-Deklination Uppsala 1914
- ^ [a b c] ”Wessén, Elias”, Svenska Akademien. Läst 18 september 2023.
- ^ Igelström, Peter (2018). ”Wessénsamlingen [Elektronisk resurs”]. Ett bibliotek i takt med tiden 144-145. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-155124. Libris 3d1fhxck1g0236db
- ^ Allan Ranius, Nya strövtåg i Linköpings stiftsbibliotek Linköping, 1995, s. 244.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Elias Wessén i Libris
- Elias Wessén i Projekt Runeberg
- Elias Wessén i Svensk runbibliografi
- Elias Wessén (1889-1981) hos Litteraturbanken
|