Ellen Hagen – Wikipedia
Ellen Hagen | |
![]() | |
Född | 15 september 1873[1][2][3] Jakob och Johannes[1][2][3], Sverige |
---|---|
Död | 28 januari 1967[1][3] (93 år) Täby församling[1][4][3], Sverige |
Begravd | Uppsala gamla kyrkogård[5][6] kartor |
Medborgare i | Sverige[7][8][9] |
Sysselsättning | Politiker[3], författare[3], kvinnosakspolitiker[1][3], rösträttsaktivist |
Befattning | |
Ordförande, Föreningen för kvinnans politiska rösträtt i Uppsala (1904–1921)[10] Styrelseledamot, centralstyrelsen i landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt[9] | |
Politiskt parti | |
Liberalerna[1] | |
Make | Robert Hagen (g. 1896–)[1][3] |
Barn | Tord Hagen (f. 1914)[3] |
Föräldrar | Bernhard Wadström[1][2][11] |
Släktingar | Frida Stéenhoff (syskon)[11][3] |
Redigera Wikidata |
Ellen Helga Louise Hagen, född Wadström 15 september 1873 i Jakob och Johannes församling, Stockholm, död 15 september 1967 i Täby församling,[12] var en svensk politiker (folkpartist) och kvinnosakskvinna. Hon var engagerad i Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt (LKPR) och ordförande i dess lokalförening i Uppsala, Föreningen för kvinnans politiska rösträtt i Uppsala. Hon var även ordförande i Folkpartiets kvinnoförbund och i Svenska Kvinnors Medborgarförbund.[13]
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Ellen Hagen var dotter till Bernhard Wadström. Hennes make Robert Hagen (1868–1922)[12] var bland annat landshövding i Gävleborgs län. Makarna är begravda på Uppsala gamla kyrkogård.[14] De var föräldrar till Tord Hagen och farföräldrar till Cecilia Hagen.
Ellen Hagen grundade den lokala föreningen för kvinnlig rösträtt i Uppsala 1902, och var dess ordförande fram till dess upplösning 1923. Hon var också engagerad i rörelsen nationellt. Hon var verksam inom rösträttsrörelsen främst som resetalare. Hennes medlemskap inom societeten gjorde att hon hade lätt för att värva medlemmar och sympatisörer inom överklassen, som annars sällan ville närvara vid en föreläsning för kvinnlig rösträtt. Medlemmarna inom rörelsen framställdes ofta av sina motståndare som manhaftiga, och inom rörelsen tyckte man att det var viktigt att motverka denna karikatyr. Ellen Hagens uppriktiga intresse för mode och extravaganta och glamourösa sätt att klä sig uppfattades därför som något positivt i ett led att dämpa fördomarna mot rörelsens företrädare.[15]
Ellen Hagen beskrivs som en god talare, och hon medverkade också som sådan vid rörelsens fest i maj 1919, då man firade att rörelsens mål var uppnått i kvinnlig rösträtt införd. Efter hennes makes död 1922 föreslogs hon enligt uppgift att efterträda honom som landshövding. Hon kallades till regeringen, som uppgav att de hade varit villiga att utnämna henne, om stadgan inte krävde att en landshövding vid krigsutbrott eller uppror skulle bli tvungen att ställa sig på torget och lugna allmänheten.[15]
Ellen Hagen var ordförande i Folkpartiets kvinnoförbund åren 1938–1946 och i Svenska Kvinnors Medborgarförbund 1936–1963. Hon var aktiv inom freds- och nedrustningsfrågor under 1920- och 1930-talen och deltog som svensk delegat i nedrustningskonferensen i Paris 1931. Hagen skrev också biografier, bland annat en biografi om sin farfars farbror, Carl Bernhard Wadström. Hon var också aktiv som föreläsare i sociala frågor.
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Barbro Hedvall (2011). Susanna Eriksson Lundqvist. red. Vår rättmätiga plats. Om kvinnornas kamp för rösträtt. Förlag Bonnier. ISBN 978-91-7424-119-8
- Göteborgs Universitetsbibliotek Ellen Hagen
- Gävledraget Ellen Hagen, landshövdingskan på Gävle slott, föreslagen som efterträdare till sin man – av Ulla Sundin
- Greta Wieselgren: Ellen Hagen i Svenskt biografiskt lexikon (1967-1969)
- Ellen Hagens samling, arkiv på Kungliga biblioteket.
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d e f g h] Greta Wieselgren, Ellen H L Hagen, s. 734, läst: 9 mars 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] Jakob och Johannes kyrkoarkiv, Födelse- och dopböcker, SE/SSA/0008/C I a/25 (1870-1876), bildid: 00025625_00193, födelse- och dopbok, s. 580, läs onlineläs online, ”330,,15,,1,Ellen helha Louisa 5th,......Wadström Carl Berhard Filo...Pastor Adjunkt o(ch) Helga Westdahl?, No 4 Norrmalmsgat(an)...42/35”.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d e f g h i j] Ellen Helga Louise Hagen, läst: 20 augusti 2020.[källa från Wikidata]
- ^ Sveriges dödbok, 18730915-082 Hagen f. Wadström, Ellen Helga Louise, läst: 15 april 2018.[källa från Wikidata]
- ^ Hagen, Ellen Helga Louise f. Wadström, Svenskagravar.se, läs online, läst: 20 augusti 2020.[källa från Wikidata]
- ^ Kulturpersoner Uppsala kyrkogårdar, Ellen Hagen 1873–1967. Kvinnosakskämpe, publicist och politiker., läs online, läst: 3 juni 2019.[källa från Wikidata]
- ^ Till regeringen från svenska kvinnor ingifna skrifvelser i rösträttsfrågan 1905–1906, Björck & Börjesson, 1906, läs onlineläs online.[källa från Wikidata]
- ^ Årsberättelser för landsföreningen och lokalföreningarna för kvinnans politiska rösträtt 1917, 1918, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] läs online, core.ac.uk .[källa från Wikidata]
- ^ Årsberättelser för Landsföreningen och lokalföreningarna för kvinnans politiska rösträtt, Oskar Eklunds boktryckeri, läs online, läst: 27 april 2021.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Folkräkningar (Sveriges befolkning) 1880, Riksarkivet, Ellen Helga Lovisa, f. 1873 i Stockholm, läs onlineläs online, läst: 15 april 2018.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Sveriges dödbok 1901-2009, CD-ROM, Sveriges Släktforskarförbund 2010
- ^ ”Ellen Hagens samling - ARKEN”. arken.kb.se. https://arken.kb.se/SE-S-HS-L87. Läst 29 juni 2018.
- ^ Begravda i Sverige, CD-ROM, Sveriges Släktforskarförbund 2008
- ^ [a b] Barbro Hedvall (2011). Susanna Eriksson Lundqvist. red. Vår rättmätiga plats. Om kvinnornas kamp för rösträtt. Förlag Bonnier. ISBN 978-91-7424-119-8
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Liberala kvinnors webbplats Hämtat 9 januari 2008.