Elof Ahrle – Wikipedia
Elof Ahrle | |
![]() Ahrle under 1930- eller 1940-talet. | |
Född | Gustaf Elof Carlson 21 januari 1900 Nyköping, Sverige |
---|---|
Död | 3 juni 1965 (65 år) Sollentuna, Sverige |
Andra namn | Loffe, Kisen |
Maka | Naemi Briese (1931–1939; skilda) Birgit Rosengren (1940–1965; hans död) |
Barn | Carina Ahrle Leif Ahrle |
Släktingar | Per-Arne Qvarsebo (brorson) Ulf Qvarsebo (brorson) |
Betydande roller | |
Jocke Svensson i Krigsmans erinran Loffe Frid i Loffe på luffen, Loffe som miljonär och Loffe blir polis | |
IMDb SFDb |
Gustaf Elof Ahrle, ursprungligen Carlsson, född 21 januari 1900 i Nyköping, död 3 juni 1965 i Sollentuna, var en svensk skådespelare och filmregissör.[1]
Bland Ahrles mer kända filmer märks 65, 66 och jag (1936), O, en så'n natt! (1937), Åh, en så'n grabb! (1939), Alle man på post (1940), Tre glada tokar (1942), Pengar – en tragikomisk saga (1946), Sången om Stockholm (1947), Krigsmans erinran (1947), Loffe på luffen (1948), Min syster och jag (1950), Mästerdetektiven och Rasmus (1953) och Jazzgossen (1958).
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Född och uppvuxen i Nyköping började Ahrle 1919 i Elin Svenssons teaterskola.[1] Han blev där och under kommande äventyrligt turnéliv kamrat med Weyler Hildebrand, Nils Ferlin och Harald Beijer. Samtidigt som han studerade på Elin Svenssons teaterskola, hade han tillfällig anställning hos Albert Ranft vid Svenska Teatern och Vasateatern.[2]
På sommaren 1920 blev han knuten till Råsunda friluftsteater samt på vintern samma år till Leopold Edins sällskap, där han fäste uppmärksamheten vid sig som Jack Chesney i Charleys tant. Han skrev även tiotalet folklustspel, det första var Smugglarkungen (1929). 1932–1937 var han knuten till Folkets hus teatern som drevs av Ragnar Klange som en i huvudsak revyteater. Som Loffe var han ofta en Ekenkis och imiterade ekensnack (gammal stockholmsdialekt). Han fick sitt genombrott 1934 i Kar de Mumma-revyn med monologen "Fotbollsakademin", vilket gjorde honom till hela Sveriges "Kisen".[3]
Elof Ahrle medverkade i 77 filmer, regisserade ibland och skrev manus till bland andra Sextetten Karlsson (1945), som byggde på en närmast självbiografisk bok. Han fick som dramatisk skådespelare en lyckad start i Herbert Grevenius Krigsmans erinran (1947) och fortsatte bland annat i Arthur Millers En handelsresandes död i folkparkerna 1959.[4]
Ahrle var 1931–1939 gift med Naemi Briese och från 1940 med Birgit Rosengren.[1] Han var son till mejeriägaren Karl August Karlsson och Karolina Matilda Carlson[5] och är far till skådespelaren Leif Ahrle och sångerskan Carina Ahrle. Han var också farbror till balettdansaren och koreografen Per-Arne Qvarsebo och till skådespelaren Ulf Qvarsebo.[1]
Ahrle avled i cancer,[källa behövs] och är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.[6][7]
Filmografi
[redigera | redigera wikitext]Det här avsnittet behöver källhänvisningar för att kunna verifieras. Motivering: Komplett lista? (2023-01) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
Roller
[redigera | redigera wikitext]- 1920 – Carolina Rediviva
- 1921 – Körkarlen
- 1934 – Pettersson - Sverige
- 1934 – Flickorna från Gamla stan
- 1934 – Hon eller ingen
- 1935 – Grabbarna i 57:an
- 1936 – Skeppsbrutne Max
- 1936 – 65, 66 och jag
- 1937 – Pappas pojke
- 1937 – Odygdens belöning
- 1937 – O, en så'n natt!
- 1937 – Vi går landsvägen
- 1937 – Än leva de gamla gudar
- 1937 – Ryska snuvan
- 1938 – Herr Husassistenten
- 1938 – Bara en trumpetare
- 1938 – Den stora kärleken
- 1938 – Kamrater i vapenrocken
- 1938 – Vi som går scenvägen
- 1939 – Åh, en så'n grabb!
- 1939 – Efterlyst
- 1940 – Alle man på post
- 1940 – Hjältar i gult och blått
- 1940 – Lillebror och jag
- 1940 – Åh, en så'n advokat
- 1941 – Fransson den förskräcklige
- 1941 – Söderpojkar
- 1941 – Uppåt igen
- 1942 – Tre glada tokar
- 1942 – Tre skojiga skojare
- 1942 – Ungdom i bojor
- 1942 – I gult och blått
- 1942 – Flickan i fönstret mitt emot
- 1943 – En fånge har rymt
- 1943 – Herr Collins äventyr
- 1943 – Livet måste levas
- 1944 – Lev farligt
- 1945 – Blåjackor
- 1945 – Moderskapets kval och lycka
- 1945 – Sten Stensson kommer till stan
- 1945 – Skådetennis
- 1945 – Sextetten Karlsson
- 1946 – Pengar - en tragikomisk saga
- 1946 – Onsdagsväninnan
- 1946 – Hundra dragspel och en flicka
- 1947 – Sången om Stockholm
- 1947 – Maria
- 1947 – Krigsmans erinran
- 1948 – Loffe på luffen
- 1948 – Dit vindarna bär
- 1948 – Loffe som miljonär
- 1949 – Hur tokigt som helst
- 1949 – Sjösalavår
- 1950 – Loffe blir polis
- 1950 – Medan staden sover
- 1950 – Min syster och jag
- 1950 – Motorkavaljerer
- 1950 – Två trappor över gården
- 1951 – Livat på luckan
- 1951 – Skeppare i blåsväder
- 1951 – Det var en gång en sjöman
- 1952 – Säg det med blommor
- 1952 – Kronans glada gossar
- 1952 – Åke klarar biffen
- 1953 – Göingehövdingen
- 1953 – Mästerdetektiven och Rasmus
- 1953 – Kungen av Dalarna
- 1954 – Taxi 13
- 1955 – Danssalongen
- 1955 – Friarannonsen
- 1955 – Ute blåser sommarvind
- 1955 – Paradiset
- 1955 – Männen i mörker
- 1956 – Flamman
- 1956 – Rasmus, Pontus och Toker
- 1956 – Lille Fridolf och jag
- 1956 – På heder och skoj
- 1956 – Karl för sin hatt
- 1957 – Lille Fridolf blir morfar
- 1957 – Aldrig i livet
- 1958 – Jazzgossen
- 1958 – Gäst hos bagaren
- 1959 – Mälarpirater
- 1959 – Djurgårdsmässan
- 1960 – Domaren
- 1960 – 16 år
Regi
[redigera | redigera wikitext]- 1942 – Tre skojiga skojare
- 1942 – I gult och blått
- 1943 – Livet måste levas
- 1943 – En fånge har rymt
- 1945 – Sextetten Karlsson
- 1946 – Stiliga Augusta
- 1947 – Sången om Stockholm
- 1948 – Livet på Forsbyholm
- 1950 – Motorkavaljerer
- 1950 – Loffe blir polis
Teater
[redigera | redigera wikitext]Roller (ej komplett)
[redigera | redigera wikitext]Radioteater
[redigera | redigera wikitext]Roller
[redigera | redigera wikitext]År | Roll | Produktion | Regi |
---|---|---|---|
1946 | Medverkande | Bortom alla väggar, kabaret Gustaf Carlström | Johan Falck[19] |
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d] ”Elof Ahrle”. Svensk Filmdatabas. http://www.sfi.se/sv/svensk-filmdatabas/Item/?type=PERSON&itemid=59823&ref=%2ftemplates%2fSwedishFilmSearchResult.aspx%3fid%3d1225%26epslanguage%3dsv%26searchword%3delof+ahrle%26type%3dPerson%26match%3dBegin%26page%3d1%26prom%3dFalse. Läst 19 september 2012.
- ^ ”Birgit Rosengren med maken Elof Ahrle.”. digitaltmuseum.se. https://digitaltmuseum.se/021016548056/birgit-rosengren-med-maken-elof-ahrle. Läst 6 september 2019.
- ^ Anno 65, [Årskalender], red. Gösta Åkerholm & Tage Ekstedt, Förlagshuset Norden & Svenska Dagbladet, Malmö 1966, s. 141
- ^ ”Birgit Rosengren med maken Elof Ahrle.”. digitaltmuseum.se. https://digitaltmuseum.se/021016548055/birgit-rosengren-med-maken-elof-ahrle. Läst 6 september 2019.
- ^ Svar Riksarkivet – Sveriges befolkning 1900.
- ^ Elof Ahrle på Hitta graven
- ^ SvenskaGravar
- ^ Torsten Flodén (2 januari 1933). ”Söndagens revypremiärer: Gott humör på Folkets hus teater”. Dagens Nyheter: s. 6. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1933-01-02/1/6. Läst 4 januari 2016.
- ^ ”'Skärgårdsflirt' igen”. Dagens Nyheter: s. 13. 22 oktober 1933. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1933-10-22/287/13. Läst 5 januari 2016.
- ^ Ivar Norberg (2 januari 1936). ”Folkets hus teater: 'Heja, Folket!'”. Dagens Nyheter: s. 18. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1936-01-02/1/18. Läst 28 december 2015.
- ^ ”Glad militärfars på Folkets hus”. Dagens Nyheter: s. 18. 4 oktober 1936. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1936-10-04/270/18. Läst 8 januari 2016.
- ^ Torsten Flodén (2 januari 1937). ”'Folket i bild' på Folkets hus”. Dagens Nyheter: s. 14. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1937-01-02/1/14. Läst 9 januari 2016.
- ^ Svenska Dagbladets årsbok 1939 s. 176
- ^ ”Krigsmans erinran”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF22235&pos=143. Läst 24 april 2016.
- ^ S B-l (2 januari 1954). ”Anti crazy på Boulevard”. Dagens Nyheter: s. 10. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1954-01-02/1/10. Läst 10 mars 2016.
- ^ ”Han, Hon och Hin”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF14104&pos=469. Läst 6 maj 2016.
- ^ Ingvar Holm (30 juni 1960). ”Molière på Fredriksdal”. Dagens Nyheter: s. 14. https://arkivet.dn.se/tidning/1960-06-30/174/14. Läst 27 juni 2018.
- ^ Ebbe Linde (20 juni 1963). ”Buskteater på ont och gott”. Dagens Nyheter: s. 20. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1963-06-20/165/20. Läst 20 mars 2016.
- ^ ”Radioprogrammet”. Dagens Nyheter: s. 38. 26 april 1946. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1946-04-26/112/38. Läst 7 februari 2016.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Elof Ahrle.
- Elof Ahrle på Svensk Filmdatabas
- Elof Ahrle på Svensk underhållningsmusik, revyer och film 1900–1960 (med diskografi)
- Elof Ahrle på Internet Movie Database (engelska)
|
|