Ludwig Aschoff – Wikipedia
Ludwig Aschoff | |
![]() | |
Född | Karl Albert Ludwig Aschoff 10 januari 1866[1][2][3] Berlin[4] |
---|---|
Död | 24 juni 1942[5][1][2] (76 år) Freiburg im Breisgau[6] |
Begravd | Hauptfriedhof Freiburg im Breisgau |
Medborgare i | Konungariket Preussen, Kejsardömet Tyskland, Weimarrepubliken och Nazityskland |
Utbildad vid | Bonns universitet Strasbourgs universitet Würzburgs universitet ![]() |
Sysselsättning | Läkare, universitetslärare, patolog |
Befattning | |
Geheimeråd | |
Arbetsgivare | Philipps-Universität Marburg Göttingens universitet Freiburgs universitet |
Barn | Volker Aschoff (f. 1907) Jürgen Aschoff (f. 1913) |
Utmärkelser | |
Carl Ludwig-hedersmedalj (1936) Adlerschild des Deutschen Reiches (1936) | |
Redigera Wikidata |
Karl Albert Ludwig Aschoff, född 10 januari 1866, död 24 juni 1942, var en tysk läkare och patolog. Han var far till fysiologen Jürgen Aschoff.
Han studerade i Strassburg, Göttingen och Bonn, där han tog sin examen 1889. År 1894 blev han förste assistent till Friedrich Daniel von Recklinghausen vid institutet för patologi i Göttingen. År 1903 utsågs han till professor i patologi i Marburg och från 1906 var han professor i Freiburg im Breisgau. Här stannade han tills han pensionerades 1936.
Aschoff utförde viktiga studier inom många områden, bland annat rörande blindtarmsinflammation, gallsten, gulsot, skörbjugg och blodproppar. Men mest känd är han för att ha upptäckt den fagocytiska aktiviteten hos vissa celler som återfinns i diverse vävnader.
Han har givit namn åt ett antal saker: Aschoffs celler, Aschoffs organ, Aschoff-Geipel kroppar (tillsammans med Paul Rudolf Geipel) och Aschoffs knuta. Aschoff blev 1921 ledamot av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund och 1924 av Vetenskaps-Societeten i Uppsala.
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Who named it? - Karl Albert Ludwig Aschoff
- Aschoff, Karl Albert Ludwig i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1922)
- Aschoff, K. A. Ludwig i Nordisk familjebok (andra upplagans supplement, 1926)
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] SNAC, Ludwig Aschoff, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Encyclopædia Britannica, Karl Albert Ludwig Aschoff, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Who Named It?, Karl Albert Ludwig Aschoff, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, läst: 10 december 2014, licens: CC0.[källa från Wikidata]
- ^ Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, läs online, läst: 10 oktober 2015, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, läst: 30 december 2014, licens: CC0.[källa från Wikidata]
|