Nederländernas provinser – Wikipedia
Den här artikeln behöver fler eller bättre källhänvisningar för att kunna verifieras. (2014-03) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/7/70/BevolkinsdichtheidNederland.png)
Nederländernas provinser är idag den högsta nivån på Nederländernas administrativa indelning. De är idag tolv till antalet.
Beskrivning
[redigera | redigera wikitext]De flesta provinsgränser ligger nära gamla gränser hos delstaterna i republiken Förenade Nederländerna (1586–1795). Det politiska styret leds av en "Kommissaris van de Koningin", som är den nederländska motsvarigheten till en landshövding.
I framtiden kommer av traditionella skäl de politiska gränserna att kunna ändras utan att landskapens gränser förändras.[källa behövs]
Indelningen i provinser
[redigera | redigera wikitext]Nederländerna är indelat i tolv[1] stycken provinser/landskap (nederländska: provincies). De tolv provinserna är:
Provins | Huvudstad | Kommuner (2019: 355) |
---|---|---|
![]() | ![]() | 12 |
![]() | ![]() | 6 |
![]() | ![]() | 18 |
![]() | ![]() | 51 |
![]() | ![]() | 12 |
![]() | ![]() | 31 |
![]() | ![]() | 62 |
![]() | ![]() | 47 |
![]() | ![]() | 25 |
![]() | ![]() | 26 |
![]() | ![]() | 13 |
![]() | ![]() | 52 |
Provinsernas historik
[redigera | redigera wikitext]Noord- och Zuid-Holland och Zeeland
[redigera | redigera wikitext]Politiskt har Holland varit en enhet sedan medeltiden, som grevskapet Holland. Den grevliga ätten utslocknade 1299 då Johan I av Holland avled. Efter detta hamnade Holland i personalunion med Burgund. Även Zeeland ingick sedan 1323. Senare ärvde Habsburg titeln och kejsar Karl V blev landsherre. I självständighetskriget var Holland det ekonomiskt viktigaste av de sju förenade Nederländerna. Här fanns många stora städer. Den administrativa delningen mellan Nordholland och Sydholland är från 1840.
Utrecht, Drenthe och Overijssel
[redigera | redigera wikitext]Under medeltiden hade ärkebiskopen av Utrecht som furstbiskop även världslig makt i sitt stift. Detta område hängde geografiskt inte ihop utan var delat i Sticht (nu ungefär provinsen Utrecht) och Oversticht (nu ungefär Overijssel och Drenthe). 1528 kunde Karl V överta biskopens världsliga makt. Under republikens tid var Utrecht och Overijssel de jure suveräna stater. Drenthe var en fattig landsdel och styrdes av generalstaterna i Haag.
Friesland och Groningen
[redigera | redigera wikitext]Under medeltiden hade Friesland och Groningen ingen feodal landsherre. Det fanns teorier om frisisk frihet som hävdades gå tillbaka på Karl den store, men även dessa områden kom i Karl V:s händer. 1594 var Groningen sist att ansluta sig till de andra provinserna i kriget mot Spanien. Friesland och Groningen hade länge en ståthållare ur en annan gren av huset Oranien än de andra provinserna. Efter en lång vakans i resten av republiken, blev denna frisiska gren arvståthållare i hela republiken.
Gelderland
[redigera | redigera wikitext]Gelderland var på medeltiden del av ett större hertigdöme. Hertig Karl av Gelre stred mot kejsaren, men 1543 blev Karl V slutligen landsherre över hela det området som nu är Nederländerna. Sedan anslöt området sig till revolten mot Habsburg och Gelderland blev en av de sju förenade Nederländerna.
Noord-Brabant och Limburg
[redigera | redigera wikitext]Noord-Brabant och delar av Limburg styrdes under republiken av generalstaterna som erövrade områden. Det handlar om delar av de medeltida hertigdömena Brabant och Limburg.
Flevoland
[redigera | redigera wikitext]Flevoland är en mycket ung provins och bildades 1986 på de områden som under 1900-talet hade torrlagts i tidigare IJsselmeer. I provinsen ingår också de före detta öarna Urk och Schokland.
Se även
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ "Administrativ indelning". NE.se. Läst 24 mars 2014.
|