Sövit – Wikipedia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Sovite_-_Magnet_Cove_Carbonatite_2.jpg/250px-Sovite_-_Magnet_Cove_Carbonatite_2.jpg)
Sövit är en magmatisk bergart, som består av kalkspat och mineraler, i vilka bland andra grundämnet niob ingår.
Det hittades 1920 på Fenfältet i närheten av Ulefoss i Norge och fick sitt namn efter gårdsnamnet Søve 1921 av den norske geologen Waldemar Christopher Brøgger.
Sövit har brutits för sitt niobinnehåll i Søve gruver av A/S Norsk Bergverk 1953–1963.
Sövit är en vit, marmorliknande kalksten. Huvudmineraler är kalkspat, kalciumkarbonat (CaCO3], som utgör 70–95 procent av bergarten och ger den till en jämn kornig massa. Kornstorleken varierar mellan 0,5 och 5 millimeter. Underordnade, ljusa mineraler är dolomit, kalcium-magnesium-karbonat, (Ca,Mg)2(CO3)2 (vit), som utgör ofta omkring 10 procent av bergarten), samt apatit, ett fluor- och klorhaltigt kalciumfosfat, Ca5(PO4)3(F,Cl,OH), synligt som små, färglösa nålar (3–7 procent).
En finkornigare variant benämns alvikit efter fyndorten Alvik på Alnön.
Förekomst i Sverige
[redigera | redigera wikitext]Det finns förekomst av sövit på Alnön i Sverige. Under 1940- och 1950-talen bröt Kooperativa Förbundet sövit nära Smedsgården för Alnö kalkbruk.[1] Verksamheten upphörde, och byggnaderna revs, omkring 1960. De ersattes där av Alnö Mekaniska Verkstad.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- Denna artikel är delvis baserad på artikeln Søvitt på norskspråkiga Wikipedia (bokmål).
- Søvitt på Store Norske Leksikon