Sporre – Wikipedia
- För andra betydelser, se Sporre (olika betydelser).
En sporre är ett litet redskap i metall som vid ridning sätts på ryttarens klack.[1] Dess ände (ofta i form av en sporrklinga) används för att förstärka hjälperna och därmed påverka hästens beteende.
Historia
[redigera | redigera wikitext]Sporren användes under forntiden, i början bestående av endast en spetsig ståludd fäst på hälen. Sporrklingan tillkom under medeltiden och har senare, i synnerhet i Amerika, fått en storlek av upp till 10 centimeter. I slutet av medeltiden fick den gyllene riddarsporren en symbolisk betydelse. Den utdelades under särskilda högtidligheter vid riddarslag och fick ofta följa riddaren ned i graven. Riddarsporren förekommer på flera sköldemärken. Sporrarna var fram till mitten av 1900-talet en del av alla militära beridna truppers mundering.
Typer
[redigera | redigera wikitext]Det finns internationella och nationella bestämmelser för hur långa sporrar får vara och hur dess ändar får se ut. Flera historiska typer av sporrar används numera (2007) inte av djurskyddsskäl eftersom de anses plågsamma för hästen. Numera används så gott som uteslutande sporrar som spänns fast på stöveln.
Man skiljer på olika slags sporrar efter utformning, några typexempel:
- Spännsporre, som spänns fast i stöveln med remmar (sporremmar) i en slejf
- Skruvsporre (ibland klacksporre), som skruvas fast i stövelns klack, antingen via perforerad bygel eller via skohornsklämma med skruvnyckel
- Danssporre, sporrliknande attrapp avsedd att användas vid dans av personer i uniform där sporrar höra, saknar hals och bär en kula på udden
- Spännsporre med sporremmar, rak hals och trissa
- Skruvsporre med bygel, krokig hals (svanhals) och trissa
- Skruvsporre med bygel avsedd för dans (danssporre)
- Skruvsporre med skohornsklämma, krokig hals och trissa
Användning
[redigera | redigera wikitext]Vid lindrig beröring har sporren en upplivande effekt på hästen och förstärker skänkelns inverkan. Om sporren används för mycket, eller om ryttaren inte upphör att använda den då hästen lyder de direktiv som ges, kan den ha motsatt effekt och istället göra hästen nervös och öka dess motstånd.
Se även
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”sporre”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/sporre. Läst 20 november 2019.
Webbkällor
[redigera | redigera wikitext]Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från Nordisk familjebok, Sporre, 1904–1926.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Sporre.
|
,