Sveriges utrikespolitik i världskrigets belysning – Wikipedia
Sveriges utrikespolitik i världskrigets belysning | |
| |
Författare | Otto Järte, Rudolf Kjellén, Yngve Larsson och Adrian Molin (anonymt) |
---|---|
Land | ![]() |
Ämne | Utrikespolitik |
Förlag för förstautgåvan | Nordiska Bokhandeln |
Utgivningsår | 1915 |
Sveriges utrikespolitik i världskrigets belysning, även kallad Aktivistboken eller Krigsboken, är en svensk debattbok som gavs ut anonymt 1915, och reste krav på "en modig uppslutning vid Tysklands sida".
Innehåll
[redigera | redigera wikitext]Aktivistboken var ett av de främsta uttrycken för första världskrigets svenska aktivism, som argumenterade för ett svenskt deltagande i första världskriget på centralmakternas sida i syfte att verka för den ryska farans avlägsnande genom att göra Åland svenskt och Finland fritt, och över huvud taget för att stärka Sveriges ställning som den ledande makten i Norden.
Förordet är känt för Otto Järtes bevingade ord: "modig uppslutning vid Tysklands sida". Bokens huvudrubriker är Förspelet, Sveriges uppgift, Våra politiska förbindelselinjer, Våra maktmedel, Världskriget som kulturkamp, och Sverige inför valet. Författarna inleder och avslutar boken med ett citat yttrat i ett annat sammanhang av den liberale tidigare statsministern Karl Staaff:[1]
” | Tron ej hvad håglösheten hviskar till er, att striden är för hög för er förmåga, och att den kämpas ut väl er förutan. | „ |
– Esaias Tegnér[2], citerad av Karl Staaff[1] |
Författare
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/5/5c/Schwedische_Stimmen.png)
Boken beskrevs i förordet som resultatet av ett samarbete mellan flera politiskt intresserade fackmän inom olika områden, som representerade både vänster och höger. Senare samma år framkom det att två socialdemokrater medverkat; Otto Järte och Yngve Larsson.[3][4] Järte hade skrivit förordet i boken, där det krävdes "en modig uppslutning vid Tysklands sida". De andra författarna i krigsboken var högerpolitikerna statsvetaren Rudolf Kjellén och sociologen Adrian Molin.[3] Molin var den sammanhållande kraften i arbetet. Tre fackmän anlitades för expertis: överstelöjtnant Axel Hultcrantz, kaptenen vid flottan Claës Lindsström samt nationalekonomen Eilif Sylwan.[5]
Boken översattes även till tyska av Yngve Larssons svåger, författaren och diplomaten Friedrich Stieve, och gavs ut i två upplagor.[6]
Författarna ansvarade för olika kapitel och avsnitt enligt följande:[7]
- Förord, Otto Järte
- Förspelet, Adrian Molin
- Sveriges uppgift, Rudolf Kjellén Finns på Wikisource.
- Våra politiska förbindelselinjer, Yngve Larsson
- Sverige och västmakterna
- Tyskland och Sveriges lifsintressen, Otto Järte
- Våra maktmedel
- Sjöförsvaret, Claës Lindsström
- Landtförsvaret, Axel Hultcrantz
- Vår ekonomi, Eilif Sylwan
- Världskriget som kulturkamp, Yngve Larsson
- Västmakterna
- Tyskland
- Sverige inför valet, Adrian Molin på basis av utkast av Yngve Larsson och Valdemar Langlet
Mottagande och följder
[redigera | redigera wikitext]Till en början vände man sig till Bonniers, därefter till Norstedts för att få boken utgiven, men dessa sade nej. Istället blev det Nordiska Bokhandeln som åtog sig distributionen och tryckningen ägde rum på Centraltryckeriet.[8] Boken kom ut i juni[9] 1915 och ledde till en upprörd debatt. Boken kom att tryckas i sex svenska upplagor[10] och två tyska.[11] En av bokens främsta kritiker var den ententevänlige partiledaren Hjalmar Branting, som hade stöd av partiets vänsterflygel under ledning av Zeth Höglund.[12]
I oktober samma år var det känt vilka som stod bakom Aktivistboken,[9] och som ett resultat blev både Järte och Larsson uteslutna ur sitt parti den 27 oktober tillsammans med Gustaf Steffen (trots att han inte medverkat i boken), efter att Branting agerat.[12] Socialdemokraten Erik Palmstierna skrev den 27 oktober i sin politiska dagbok:
” | Kättarbål! Steffen, Järte och Yngve Larsson blevo uteslutna med 18 mot 4. Dessa fyra voro Nils Persson, H. Åkerberg, Ivar Neuman och jag, varjämte H. Lindqvist gjorde en anteckning till protokollet. Hela proceduren var upprörande och kränkande för rättskänslan. Br. [Branting] drev emellertid nu som alltid sin vilja igenom. Intet bevis fanns mot Steffen. Br. förklarade tvärtom, att det var hans övertygelse, att han ej var med bland författarna, men ändå utstötes han på Br:s direkta yrkande. Endast politiska skäl – yttre som inre – avgjorde saken. Rättssynpunkterna bortsåg man alldeles ifrån. | „ |
– Erik Palmstierna[12] |
1916 publicerade Larssons svåger, historikern Tor Berg en kritisk motskrift,[13] liksom journalisten Valfrid Spångberg.[14]
Se även
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] Järte et al. 1915, s. 210
- ^ Epilog vid magisterpromotionen i Lund 1820
- ^ [a b] Kihlberg 1961, s. 14, 18
- ^ Palmstierna 1952, s. 117
- ^ Andersson 1965, s. 155, 161f
- ^ Stieve 1915
- ^ Anderson 1965, s. 155, 161f
- ^ Anderson 1965, s. 155
- ^ [a b] Lindkvist 2007, sid 297.
- ^ libris.kb.se
- ^ libris.kb.se
- ^ [a b c] Palmstierna 1952, s. 122, 137
- ^ Berg 1916
- ^ Spångberg 1916
Aktivistboken
[redigera | redigera wikitext]- Järte, Otto; Kjellén, Rudolf; Larsson, Yngve; Molin, Adrian (1915). Sveriges utrikespolitik i världskrigets belysning (utgiven anonymt). Stockholm: Nordiska Bokhandeln. Libris 8227881
- (på tyska) Schwedische Stimmen zum Weltkrieg: Übersetzt und mit einem Vorwort versehen von Friedrich Stieve (1:a upplagan). Leipzig: (2:a upplagan 1916: Teubner Verlag). 1915. Libris 3080682
Övriga källor
[redigera | redigera wikitext]- Anderson, Ivar (1965). Otto Järte - en man för sig. Stockholm: Bonniers. Libris 8074881
- Berg, Tor (1916). "Sveriges utrikespolitik i världskrigets belysning": en granskning. Stockholm: Wahlström & Widstrand. Libris 1649418
- Kihlberg, Mats (1961). ”Aktivismens huvudorgan Svensk Lösen”. Två studier i svensk konservatism 1916-1922. Skrifter utgivna av Statsvetenskapliga föreningen i Uppsala ; 41. Stockholm: Almqvist & Wiksell (distributör). ISSN 0346-7538 Libris 8075116
- Lindkvist, Anna (2007). Jorden åt folket: Nationalföreningen mot emigrationen 1907-1925. Skrifter från institutionen för historiska studier, Umeå universitet, 1651-0046 ; 19. Umeå: Institutionen för historiska studier, Umeå universitet. Libris 10560948. ISBN 978-91-7264-387-1. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-1385
- Palmstierna, Erik (1952). Orostid: politiska dagboksanteckningar. 1, 1914-1916. Stockholm: Tiden. Libris 8074910
- Spångberg, Valfrid (1916). Sveriges neutralitetspolitik: i världskrigets belysning. Stockholm: B. Wahlström. Libris 1526842
- Aktivister i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1922)
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- Bäckström, Knut (1971). ”Arbetarrörelsen i Sverige 2”. http://www.marxistarkiv.se/sverige/backstrom-arbetarrorelsen-2.pdf. Läst 12 september 2014. Libris 8080986
- Thomasson, Carl-Gustaf (1962). ”Gustaf Steffen. En säregen gestalt i svensk lärdomshistoria”. Statsvetenskaplig tidskrift (4): sid. 279-307. http://journals.lub.lu.se/index.php/st/article/view/2793. Libris 11567523