Vatas hednauppror – Wikipedia
Vatas hednauppror eller Det första stora hednaupproret i Ungern var ett religiöst motiverat uppror som ägde rum i kungariket Ungern år 1046. [1]
Upproret var en del av tronstriderna i det politiskt instabila Ungern, där hedniska eller kristna fraktioner ur adeln stödde olika tronkandidater av religiösa skäl. Den kristna kung Peter I av Ungern hade avsatts en första gång 1041, och när han 1044 återkom samlade sig en hednisk opposition under ledning av adelsmannen Vata, som 1046 samlade Ungerns hedniska opposition i uppror. Kyrkor förstördes och präster dödades, däribland Gerhard Sagredo av Csanád, och Peter I avsattes en andra gång medan Andreas I av Ungern uppsattes på tronen. Andreas I kom dock snart att svika sitt ord till hedningarna.
Se även
[redigera | redigera wikitext]Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ Kristó, Gyula (2006). Magyarország története 895–1301 (in Hungarian). Osiris Kiadó. ISBN 963-389-506-5.