Інформативність — Вікіпедія
Інформативність — міра корисності та повноти знань, а також категорія, що забезпечує вербалізовану організацію знань, їх осмислення, передавання та кодування читачем[1].
Інформативність (в теорії тексту) трактується в широкому сенсі, як весь її зміст повідомлення і в вузькому сенсі — як нове знання, яке є в тексті. При визначенні інформативності відчутну роль грає прагматичний аспект, тобто відношення змісту тексту до того знання яким володіє читач по даному питанню.
Існує три підходи, що використовуються при оцінці інформативності повідомлення:
- синтаксичний — розробляє прийоми оцінки інформативності знайомих систем неспоглядно до їх змісту;
- семантичний — пропонує різноманітні варіанти оцінки змістовної сторони повідомлення;
- прагматичний — оцінює повідомлення у відношенні до отримувача.
Інформативність в теорії маркетингових та соціальних досліджень (Інформативність Колядюка) — це міра інформативності маркетингових і соціальних досліджень різних типів, як узагальнююча характеристика якості. На думку автора, результатом маркетингових та соціальних досліджень є інформація. Тому, для планування маркетингових та соціальних досліджень чи при визначенні кращого дослідження у тендерах зручно використовувати комплексну міру якості — Коефіцієнт Інформативності Колядюка InКо (на кшталт проби золота: чим більша проба, тим вища якість). Об'єктивно, InКо прагне максимуму при максимізації точності репрезентативної вибірки і широти набору відповідей (варіативність). Суб'єктивно, InКо(%) залежить від ступеню розуміння практичного використання відповідей на запитання (інформації) користувачем. Виражається InКо(%) у відсотках, а також як коефіцієнт інформативності Колядюка InКо в частках одиниці від 0 (min) до 1 (max). InКо є функцією точності вибірки P, варіативності відповідей V і прагматичності PG набору включених в дослідження питань і враховує суб'єктивну думку користувача відносно практичності досліджень. Поняття ключової характеристики результатів соціальних і маркетингових досліджень — їх інформативність було введено в соціологію і маркетинг публікацією в 2017 році (Колядюк Р. І.).
- ↑ Інформаційна насиченість та інформативність тексту (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 1 березня 2016. Процитовано 20 лютого 2016.
- Дмитревская И. В. Текст як система: розуміння, складність, інформативність. — Иваново: Изд-во Ивановского гос. ун-та, 1985. — 88 с.(рос.)
- Дридзе Т. М. Мова і соціальна психологія. — Москва: Книжный дом «ЛИБРОКОМ», 2009. — 240 с.(рос.)
- Колядюк Р. И. «Исследовательские технологии AMGC для стратегического маркетинга» / Маркетинговые исследования в Украине, июль-август 2017, Харьков — НВФ Студцентр, стр.41
- Колядюк Р. И. «Оценка и сравнение эффективности маркетинговых и социальных исследований. Коэффициент Информативности Колядюка — количественный показатель для оценки и сравнения маркетинговых и социальных исследований» /профессиональный научно-практический журнал «Маркетинговые исследования в Украине», № 6 (85)2017 //рубрика «Инструменты», Харьков — НВФ Студцентр, с. 34, 40, 37-38.
- [[https://web.archive.org/web/20200218014920/http://lib.ru/NTL/ARTICLES/volkernsht.txt Архівовано 18 лютого 2020 у Wayback Machine.] Вірші як складна інформаційна система](рос.)
- Інформативність тексту і способи її підвищення [Архівовано 27 вересня 2015 у Wayback Machine.](рос.)
- ОЦЕНКА И СРАВНЕНИЕ ЭФФЕКТИВНОСТИ МАРКЕТИНГОВЫХ и СОЦИАЛЬНЫХ ИССЛЕДОВАНИЙ. Коэффициент Информативности Колядюка — количественный показатель для оценки и сравнения маркетинговых и социальных исследований [Архівовано 15 січня 2019 у Wayback Machine.]
![]() | Цю статтю треба вікіфікувати для відповідності стандартам якості Вікіпедії. (березень 2015) |
![]() | Ця стаття потребує істотної переробки. |