Авіаудар США по міжнародному аеропорту Багдада 2020 року — Вікіпедія
Авіаудар США по міжнародному аеропорту Багдада 2020 року | |
---|---|
частина Американська інтервенція у Ірак (з 2014) (Операція «Непохитна рішучість») та 2019–2020 Криза у Перській затоці | |
Файл:Bombing at Baghdad Airport 2020.png Бомбардування летовища Багдаду | |
Тип | Авіаудар[1] |
Місце | 33°15′29″ пн. ш. 44°15′22″ сх. д. / 33.25806° пн. ш. 44.25611° сх. д.Координати: 33°15′29″ пн. ш. 44°15′22″ сх. д. / 33.25806° пн. ш. 44.25611° сх. д. |
Мета | Сила Кудс Народний Мобілізаційний комітет |
Дата | 3 січня 2020 близько 01:00[2] (UTC+3) |
Виконання | ![]() |
Результат | Див. Наслідки |
Втрати | 10 загиблих:[3] Генерал-майор Касем Сулеймані Бригадний генерал Хусейн Пур-Jafari Полковник Шахруд Музафарі-Нія Майор Хаді Тармі Капітан Вахід Заманян Чотири інші особи |
Авіаудар США по міжнародному аеропорту Багдада 3 січня 2020 року — авіаудар по конвою поблизу міжнародного аеропорту Багдада і самому аеропорту, завданий збройними силами США 3 січня 2020 року. Ціль удару — Касем Сулеймані, командувач підрозділом «Кудс» Іранського Корпусу Вартових Ісламської революції і Абу Махді Аль-Мухандіс — командир іракського угрупування шиїтських ополченців «Сили народної мобілізації». В результаті ракетної атаки безпілотників конвой був знищений. Сулеймані і Абу Махді загинули.[4][5]
У зв'язку з убивством генерала Сулеймані в Ірані був оголошений триденний траур.[6]
Удар завданий як відплата за напад на авіабазу K-1 і посольство США. Удар не був узгоджений з іракською владою і Радою Безпеки ООН.
Причиною нападу став напад на американське посольство в Іраку 31 грудня 2019 року, вчинений прихильниками ополчення Сил народної мобілізації в помсту за бомбардування ВПС США їхніх об'єктів. Як пізніше заявили американці, напад імовірно підтримав і організував генерал Касем Сулеймані.
Одним з ініціаторів організації вбивства Сулеймані був Майк Помпео. Він протягом кількох місяців пропонував Трампові схвалити цю операцію. Як стверджують Washington Post, політик по кілька разів на день обговорював таку можливість з Президентом США[7].
Касем Сулеймані та Абу Махді аль-Мухандіс були вбиті під час авіаційного удару США 3 січня 2020 року під час руху конвою на під'їзній дорозі поблизу міжнародного аеропорту Багдада.[8] Кілька ракет, випущених американсьним безпілотним бойовим літальним апаратом MQ-9 Reaper влучили в авто конвою, що призвело до загибелі 10 людей.
Міністерство оборони США заявило, що американська атака проводилася «за вказівкою президента» і мала на меті стримати майбутні напади. Президент Трамп заявив, що Сулеймані планував подальші напади на американських дипломатів та військових і схвалив напади на американське посольство в Багдаді.[9]
НАТО тимчасово припинила свою навчальну місію в Іраку 4 січня. Прес-секретар Ділан Уайт наголосив в електронній заяві: «Безпека персоналу в Іраку є першорядною. Ми продовжуємо вживати всіх необхідних заходів безпеки».[10]
Генеральний секретар ООН Антоніу Гутерреш висловив стурбованість ескалацією та закликав лідерів «проявляти максимальну стриманість».[11]
Агнес Калламар, спеціальний доповідач ООН з питань судових розглядів заявила, що вбивство, порушило міжнародні закони про права людини.[12] Крім того, Калламар розкритикувала заяву США, що вони не згадали інших, які були вбиті разом з Солеймані. «Ненавмисно? Можливо. Незаконно? Абсолютно», — додала Калламар.[13]
Китай, Індія та Пакистан закликали до стриманості після нападу, а Британія закликала всіх учасників протистояння реагувати обережно, кажучи, що «подальший конфлікт не відповідає їхнім інтересам».[14][15][16] Однак міністр закордонних справ Великої Британії Домінік Рааб зазначив, що його уряд «завжди визнавав агресивну загрозу з боку іранської сили Quds».[17]
Німеччина повідомила, що Близький Схід досяг «небезпечної точки ескалації», і конфлікт можна вирішити лише дипломатичним шляхом.[15] Міністр закордонних справ Німеччини Гайко Маас заявив, що авіаудари не «полегшили зменшення напруженості», але зазначив, що вони «супроводжували низку небезпечних іранських провокацій».[17] Заступник міністра закордонних справ Франції Амелі де Моншалін заявила радіо RTL: «Ми прокидаємося в більш небезпечному світі. Військова ескалація завжди небезпечна».[17] Італія попередила, що зростаюча напруга може підживити подальший «тероризм і насильницький екстремізм». Однак лідер опозиції Маттео Сальвіні аплодував вбивству Солеймані, якого він назвав «одним з найнебезпечніших і найжалюгідніших людей у світі, ісламським терористом, ворогом Заходу, Ізраїлю, прав та свобод».[17]
Іран провів кілька атак на військові бази США в Іраку. Зокрема, сім мінометних мін було випущено по авіабазі Балад, було поранено 4-х іракських військових[18].
21 січня депутат парламенту Ірану Ахмад Хамза оголосив про винагороду розміром 3 млн доларів за вбивство Дональда Трампа[19].
Після нападу представники Ірану заявили про плани щодо військової відповіді. В ніч проти 8 січня іранські сили завдали удару десятками ракет по військовій американській базі в Іраку[20][21]. Пентагон підтвердив атаку на щонайменше дві військові бази[22]. Спочатку Трамп заявляв, що ніхто з військових США не постраждав, але згодом AP опублікували дані, що 34 військових отримали черепно-мозкові трамви, і до 25 січня 17 солдатів продовжували перебувати під медичним оглядом[23].
Цього ж дня поблизу Тегерану військами ППО Ірану було збито літак Boeing 737 української МАУ, що виконував рейс з Тегерану до Борисільського летовища в Києві. Літак впав за дві хвилини після зльоту, всі 176 людей на борту загинули. Спочатку повідомлялось, що причиною падіння було загоряння двигуна через технічну несправність[24], однак згодом стало відомо, що літак було збито[25].
13 січня керівник судової влади Ірану Сейєд Ебрагім Райсі заявив, що Іран подасть у міжнародний суд на Дональда Трампа за вбивство Сулеймані[26]. Незважаючи на кілька атак на військові бази, 16 січня 2020 Пентагон заявив, що не збирається виводити війська з Іраку[27].
10 червня представник судової влади Ірану Голамхосейн Есмаілі заявив, що іранець Махмуд Мусаві Маджд був викритий у співпраці з ізраїльським Моссадом та ЦРУ. Він начебто передавав їм дані про іранських військових. Його було засуджено до смертної кари[28].
- ↑ Cohen, Zachary; Alkhshali, Hamdi; Damon, Arwa; Khadder, Kareem (3 січня 2020). US drone strike ordered by Trump kills top Iranian commander in Baghdad. CNN. Архів оригіналу за 3 січня 2020. Процитовано 3 січня 2020.
{{cite news}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|1=
(довідка) - ↑ Ghattas, Kim (3 січня 2020). Qassem Soleimani Haunted the Arab World. The Atlantic. Архів оригіналу за 3 січня 2020. Процитовано 4 січня 2020.
- ↑ У Багдаді внаслідок авіаудару США загинув іранський генерал Касем Сулеймані.
- ↑ Постпред Ірану про ліквідацію генерала Сулеймані: США почали війну, буде помста. www.unian.ua (укр.). Архів оригіналу за 5 січня 2020. Процитовано 4 січня 2020.
- ↑ Ким був Касем Сулеймані та чому США вбили його саме зараз (брит.). 3 січня 2020. Архів оригіналу за 7 лютого 2021. Процитовано 4 січня 2020.
- ↑ "Маємо бути готові до війни". Світ реагує на вбивство Сулеймані за наказом Трампа (брит.). 3 січня 2020. Архів оригіналу за 27 серпня 2021. Процитовано 4 січня 2020.
- ↑ Помпео був одним з головних прихильників вбивства Сулеймані, - WP. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 7 січня 2020. Процитовано 7 січня 2020.
- ↑ U.S. kills top Iranian commander Qasem Soleimani. Axios (англ.). Архів оригіналу за 3 квітня 2020. Процитовано 4 січня 2020.
- ↑ Трамп назвав Сулеймані "терористом номер один у світі". РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 23 січня 2022. Процитовано 4 січня 2020.
- ↑ NATO suspends Iraq training mission [Архівовано 5 січня 2020 у Wayback Machine.] By SARAH WHEATON, Politico, Jan 4, 2020
- ↑ UN chief calls for de-escalation across Gulf region after killing of top Iranian General in US airstrike. UN News (англ.). 3 січня 2020. Архів оригіналу за 4 січня 2020. Процитовано 4 січня 2020.
- ↑ UN rights expert: US assassination of Iranian official violated international human rights laws. jurist.org. 3 січня 2020. Архів оригіналу за 3 січня 2020. Процитовано 3 січня 2020.
- ↑ Holmes, Julian Borger Oliver; Chulov, Martin; Pilkington, Ed (3 січня 2020). Fears of new conflict in Middle East as Tehran vows to avenge killing. The Guardian. Архів оригіналу за 3 січня 2020. Процитовано 4 січня 2020.
- ↑ China urges 'calm and restraint' after US kills Iran general. Al-Arabiya English. Reuters. 3 січня 2020. Архів оригіналу за 3 січня 2020. Процитовано 3 січня 2020.
- ↑ а б Qassem Soleimani: Iranians mourn as world reacts to death of Iran's top military official. Euronews. 3 січня 2020. Архів оригіналу за 3 січня 2020. Процитовано 3 січня 2020.
- ↑ Iran-US tensions: Pakistan urges all parties to exercise 'maximum restraint'. www.geo.tv (амер.). Архів оригіналу за 3 січня 2020. Процитовано 3 січня 2020.
- ↑ а б в г Leiceister, John (3 січня 2020). 'A more dangerous world': U.S. airstrike responsible for killing Iran's top general triggers global alarm. Nation & World. Associated Press (via the Chicago Tribune). Архів оригіналу за 5 січня 2020. Процитовано 3 січня 2020.
- ↑ Військову базу США в Іраку знову обстріляли: є поранені – відео. 24 Канал. Архів оригіналу за 15 січня 2020. Процитовано 12 січня 2020.
- ↑ В Ірані оголосили нагороду 3 млн доларів за вбивство Трампа. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 23 січня 2022. Процитовано 21 січня 2020.
- ↑ Joseph, Cameron (8 січня 2020). Iran Just Launched Missiles at 2 U.S. Bases in Iraq. Vice (англ.). Архів оригіналу за 8 січня 2020. Процитовано 8 січня 2020.
- ↑ Iran strikes back at US with missile attack at bases in Iraq. AP NEWS. 7 січня 2020. Архів оригіналу за 7 січня 2020. Процитовано 8 січня 2020.
- ↑ DOD Statement on Iranian Ballistic Missile Attacks in Iraq. U.S. DEPARTMENT OF DEFENSE (амер.). Архів оригіналу за 8 січня 2020. Процитовано 8 січня 2020.
- ↑ Від ракетного удару Ірану більше 30 військових США отримали травми. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 25 січня 2020. Процитовано 25 січня 2020.
- ↑ Український літак упав в Ірані - версія теракту виключена - новини України. rbc.ua. Архів оригіналу за 20 січня 2021. Процитовано 10 січня 2020.
{{cite web}}
: Текст «РБК-Україна» проігноровано (довідка) - ↑ Iran plane crash: Video appears to show missile strike, Canada and UK say they have intelligence Iran shot down Ukrainian plane - CNNPolitics. edition.cnn.com. Архів оригіналу за 25 листопада 2021. Процитовано 10 січня 2020.
- ↑ Іран збирається подати в суд на Трампа за вбивство Сулеймані. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 13 січня 2020. Процитовано 13 січня 2020.
- ↑ Військові США не збираються виходити з Іраку, - Пентагон. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 23 січня 2022. Процитовано 17 січня 2020.
- ↑ Rbc.ua. В Ірані засудили до смертної кари причетного до вбивства генерала Сулеймані. РБК-Украина (укр.). Архів оригіналу за 10 червня 2020. Процитовано 10 червня 2020.