У-сін — Вікіпедія
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/CircleOfElements3Cycles.svg/300px-CircleOfElements3Cycles.svg.png)
У-сін (П'ять елементів; -стихій; -дій; -рухів; -станів, кит. трад. 五行 , спр. 五行 , піньїнь wŭ xíng) — одна з основних категорій китайської філософії; структура, що визначає взаємодії першоелементів світобудови. Крім філософії, широко використовується в традиційній китайській медицині, бойових мистецтвах, нумерології.
Один з найбільш ранніх нарисів концепції про першоелементи наведений у книзі «Речі Царств» («Ґо юй» 國語). Інший нарис міститься в каноні «Шу цзін», глава «Хун фань» (Великий план), але послідовність у-сін, що визначено в останньому, не відповідає класичним варіантам інтеракції («породження» чи «підкорення») між елементами системи. Час виникнення концепції у-сін є однією з невирішених проблем у китаєзнавстві. Наприклад, збірка «Шу цзін» містить згадку про неї у главі «Промова у Гань» 甘誓, але розділ (Документи Ся), що містить цю главу, іноді розглядають як штучне утворення що стилізує давнину, але не є збіркою автентичних документів; літопис «Цзо чжуань» містить три посилання на вираз у-сін, але у поглядах науковців на час утворення та побудову «Цзо чжуань» також існують значні розбіжності. «Цзо чжуань» та інші класичні тексти містять назви компонентів системи у-сін поряд із шостим «елементом», зерном ґу 穀: це іноді використовується як аргумент за те, що розвиток концепції у-сін був поступовим.
У текстах, які були віднайдені у похованні Мавандуй (ці тексти можуть бути датовані не пізніше 168 р. до н. е.), п'ять елементів подані як п'ять чеснот чи п'ять видів людської діяльності.[1]
Див. також Емпедокл (490—430 до н. е.) та його вчення про «чотири стихії».
Включає в себе п'ять класів (Вогонь, Вода, Дерево, Метал, Земля), що характеризують стан і взаємозв'язок всіх існуючих предметів і явищ.
Виникненню у-сін передує розгортання наступних станів: Початковий хаос (Хуньдунь[en] 混沌), Безміжжя (у цзі), Велика межа (тай цзі); Інь-ян.
П'яти елементам властиві два основних циклічні взаємодії: взаємопородження і взаємоподолання.
Взаємопородження полягає в наступному: Дерево породжує Вогонь, Вогонь породжує Землю, Земля породжує Метал, Метал породжує Воду, Вода породжує Дерево.
Взаємоподолання полягає в наступному: Дерево перемагає Землю, Земля перемагає Воду, Вода перемагає Вогонь, Вогонь перемагає Метал, Метал перемагає Дерево.
П'ять стихій | Дерево | Вогонь | Земля | Метал | Вода |
---|---|---|---|---|---|
Ієрогліфи | 木 | 火 | 土 | 金 | 水 |
Число (Хун фань) | 三(3) | 二(2) | 五(5) | 四(4) | 一(1) |
Число (Юе лін, див. Книга обрядів) | 八(8) | 七(7) | 五(5) | 九(9) | 六(6) |
П'ять кольорів 五色 | Зелений, світло-блакитний 青 | Червоний 赤 | Жовтий 黄 | Білий 白 | Чорний, темно-синій 黑 |
П'ять напрямків 五方 | Схід 东 | Південь 南 | Центр 中 | Захід 西 | Північ 北 |
Пори року 五季 | Весна 春 | Літо 夏 | Міжсезоння 季夏 | Осінь 秋 | Зима 冬 |
Час доби 五时 | Ранок 平旦 | Опівдні 日中 | Вечір 日西 | Захід 日入 | Північ 夜半 |
П'ять зірок 五星 | Юпітер 木星 | Марс 火星 | Сатурн 土星 | Венера 金星 | Меркурій 水星 |
П'ять звуків 五声 | Видих 呼 | Сміх 笑 | Пісня 歌 | Плач 哭 | Стогін 呻 |
П'ять гам 五音 | Цзюэ 角 | Чжі 徵 | Гун 宫 | Шан 商 | Ю 羽 |
Органи 五脏 | Печінка 肝 | Серце 心 | Селезінка 脾 | Легені 肺 | Нирки 腎 |
П'ять відчуттів 五志 | Гнів 怒 | Радість 喜 | Задума 思 | Горе 悲 | Страх 恐 |
Пальці 五指 | Безіменний 无名指 | Середній 中指 | Вказівний 食指 | Великий 大拇指 | Мізинець 小指 |
Органи відчуття 五官 | Око 目 | Вухо 耳 | Ніс 鼻 | Язик 舌 | Рот 口 |
П'ять об'єктів органів відчуття 五觉 | Форма 色 | Дотик 觸 | Смак 味 | Запах 香 | Звук 聲 |
П'ять смаків 五味 | Кислий 酸 | Гіркий 苦 | Солодкий 甘 | Гострий 辛 | Солоний 鹹 |
五氣 | 筋 | 血 | 肉 | 气 | 骨 |
五榮 | 爪 | 面 | 唇 | 毛 | 髮 |
П'ять тварин 五兽 | Лазурний Дракон 青龙 | Ясно-червоний Фенікс 朱雀 | Жовтий Єдиноріг 黄麟 | Білий Тигр 白虎 | Чорна Черепаха 玄武 |
П'ять домашніх тварин 五畜 | Собака 犬 | Вівця 羊 | Корова 牛 | Курка 鸡 | Свиня 猪 |
五虫 | 鳞 | 羽 | 倮 | 毛 | 介 |
П'ять злаків 五穀 | Пшениця, ячмінь 麥 | Просо 黍 | Гаолян 禾 | Рис 米 | Боби 豆 |
П'ять фруктів 五果 | Слива 李 | Абрикос 杏 | Ююба 枣 | Персик 桃 | Каштан (китайський) 栗 |
五菜 | 韭 | 薤 | 葵 | 葱 | 藿 |
П'ять норм 五常 | Гуманність 仁 | Ритуал (ли) 礼 | Довіра 信 | Справедливість 义 | Мудрість 智 |
五政 | 宽 | 明 | 恭 | 力 | 静 |
五恶 | 风 | 热 | 湿 | 燥 | 寒 |
五化 | 生 | 长 | 化 | 收 | 藏 |
五祀 | 户 | 灶 | 霤 | 门 | 井 |
Небесні пні (знаки) 天干 | 甲•乙 | 丙•丁 | 戊•己 | 庚•辛 | 壬•癸 |
Концепція у-сін сприймалася китайськими філософами з різним ступенем скептицизму: Сюнь-цзи (58-115) і Мо-цзи (41-2) стверджують, що проходження фаз не регулярні (五行 无常 胜); Хань Фей згадує у-сін в контексті перерахування ворожильних практик, які він висміює (19-307)
Цзя Ї (201—169 до н. е., дин. Хань) описує альтернативну систему кореляції, побудовану навколо числа шість і конфуціанського канону в поєднанні з легістськими і даоськими термінами: шість дій, шість навчань, шість норм, шість класичних книг.
- Живопис У-сін
- Чотири образи (Си сян 四象) сторон світу
- Ефір (стихія)
- Л.М. ПОНЯТТЯ “СТИХІЯ” (ВОГОНЬ, ВОДА, ЗЕМЛЯ, ПОВІТРЯ ) (2004)
- (рос.)Дун Чжуншу. Смысл пяти элементов // Древнекитайская философия. Эпоха Хань. М.: Наука. Главная редакция восточной литературы. 1990. — С. 125—127.
- (рос.)Бань Гу. О природе пяти элементов // Древнекитайская философия. Эпоха Хань. М.: Наука. Главная редакция восточной литературы. 1990. — С. 227—239.
- (рос.)Ван Тинсян. Разговор о пяти элементах. Перевод и комментарии. А. Б. Калкаевой // Человек и духовная культура Востока. Альманах. Вып.2. М.: Издательство «ОГНИ»,2003. — С. 83—87.
- (рос.)Быков Ф. С. Учение о первоэлементах в мировоззрении Дун Чжун-шу // Китай, Япония. История и филология. М., 1961.
- (рос.)Лисевич И. С. Моделирование мира в китайской мифологии и учение о пяти первоэлементах // Теоретические проблемы восточных литератур. М., 1969.
- (рос.)Зинин С. А. Пять элементов и концепция инь ян // Количественные методы в изучении истории стран Востока. М., 1986. С. 12—17.
- (рос.)Кобзев А. И. Пять элементов и «магические фигуры» «И цзина» // 12-я научная конференция «Общество и государство в Китае» Ч. I. М.,1981.
- (рос.)Кобзев А. И. Классификационная схема «пять элементов» — у син // 13-я научная конференция "Общество и государство в Китае. Ч. I. М., 1982.
- (англ.)Dr J. Zai. Даосизм та наука: Космологія, еволюція, моральність, здоров'я та ін = Taoism and Science: Cosmology, Evolution, Morality, Health and more. — Ultravisum - Research and Education. — 176 p. — ISBN 978 098 084 2555.
- 五行 (кит.) (укр. П'ять елементів на сайті «baike.baidu.com»)