Димитър Ковачев (палеонтолог) – Уикипедия
- Вижте пояснителната страница за други личности с името Димитър Ковачев.
Димитър Ковачев | |
български палеонтолог | |
Роден | 20 октомври 1928 г. |
---|---|
Починал | 13 декември 2013 г. |
Научна дейност | |
Област | Палеонтология |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Deinotherium_thraciensis%2C_Museum_Asenovgrad%2C_Bulgaria.jpg/250px-Deinotherium_thraciensis%2C_Museum_Asenovgrad%2C_Bulgaria.jpg)
Димитър п. Борисов Ковачев е български учител и палеонтолог, който е сред основоположниците на Палеонтологичния музей в Асеновград и негов дългогодишен уредник.[2][3]
Приносите на Димитър Ковачев са пример за извеждането на българската палеонтологична наука сред тези, допринесли за изучаването на природната обстановка на късномиоценската Балкано-Иранска зоогеографска провинция. През 2001 г. е обявен за почетен гражданин на Асеновград.
Биография
[редактиране | редактиране на кода]Димитър п. Борисов Ковачев е роден в село Любенова махала, община Нова Загора, област Сливен на 20 октомври 1928 година. Завършва биология в Софийския университет „Свети Климент Охридски“ през 1953 година.[4] Работи като учител по биология в гимназията в Асеновград (днес СОУ „Св. княз Борис I”). При летни експедиции през 1960-те години открива скелет на деинотерий край село Езерово.[1][5][3] През 1970-те години започва организирането и провеждането на редовни палеонтологични експедиции със свои ученици. Дълги години ръководи разкопки в находището на миоценски бозайници край благоевградското село Калиманци, а през 1980-те години открива и находището край Хаджидимово - „Гиризите“, едно от най-богатите за науката находища на пикермийска фауна. Първоначално излага своята експозиция в училището, където преподава, а по-късно благодарение на подкрепата от БАН е организирано създаването на Палеонтологичен музей в Асеновград, където да бъдат съхранени и представени над 40 хиляди открити фосилни находки.
Автор е на 7 самостоятелни и 8 съвместни публикации. Сред тях са описанието на нов вид мечка от род Indarctos - Indarctos bakalovi, на уникалния почти пълен скелет на саблезъбата котка Metailurus, монографичната работа върху маймуните Mesopithecus.[3] Открива и единствените останки от изчезнал вид Калиманция булгарика.
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ а б Памукчиев, Ангел. Музей по палеонтология и исторична геология: пътеводител. София, Университетско издателство "Свети Климент Охридски", 1995. с. 42.
- ↑ Музеи в Асеновград, архив на оригинала от 24 юни 2013, https://web.archive.org/web/20130624123903/http://www.asenovgradnews.com/bg/page/%D0%9C%D1%83%D0%B7%D0%B5%D0%B8/33/index.html, посетен на 20 юни 2013
- ↑ а б в Чумаченко, Платон; Николов, Тодор. Компендиум на българските палеонтолози (1896 – 31.12.2015). Част І. А-К // Списание на Българското геологическо дружество 77 (1). 2016. с. 122.
- ↑ Aлманах на завършилите висше образование в Софийския университет „Климент Охридски“ 1888-1974. Т. 2. София, Софийски университет, 1975. с. 1183.
- ↑ Kovachev, Dimitar; Nikolov, Ivan. Deinotherium thraceiensis sp. nov. from the Miocene near Ezerovo, Plovdiv District // Geologica Balcanica 35 (3 - 4). December 2006. с. 5- 40. Посетен на 14 октомври 2021.
Външни препратки
[редактиране | редактиране на кода]- Спасов, Николай. Димитър Ковачев на 80 години // Historia naturalis bulgarica 19. 2008. с. 128.
- Спасов, Николай. In memoriam Димитър Ковачев (1928 - 2013) // Historia naturalis bulgarica 21. 2015. с. 214.
- Шопова, Дима. Почина директорът на Палеонтологичния музей - Асеновград Димитър Ковачев // Българска телеграфна агенция, 13 декември 2013.
- Палеонтологичен музей Димитър Ковачев, Асеновград // Национален природонаучен музей към БАН.
- Цанкова, Диана. Гигантски бозайник от праисторията – под купола на Софийския университет // Българско национално радио, новини, 10 юли 2020. Посетен на 14 октомври 2021.