Михаил Лермонтов – Уикипедия
- Вижте пояснителната страница за други личности с името Лермонтов.
Михаил Лермонтов Михаил Юрьевич Лермонтов | |
руски писател, поет и художник | |
![]() Портрет на Михаил Лермонтов от Пьотр Заболоцки, 1837 г. | |
Роден | Михаил Юриевич Лермонтов 3 октомври 1814 г. (стар стил) |
---|---|
Починал | Пятигорск, Руска империя |
Погребан | Русия |
Религия | православие |
Националност | ![]() |
Учил в | Николаевско кавалерийско училище |
Работил | поет |
Литература | |
Псевдоним | —въ, Ламвер, Гр. Диарбекир, Lerma |
Период | от 1828 г. |
Жанрове | поезия, роман |
Направление | романтизъм |
Течение | Романтизъм |
Известни творби | „Герой на нашето време“ (1840) |
Повлиян | Джордж Байрон |
Семейство | |
Съпруга | няма |
Подпис | ![]() |
Уебсайт | |
Михаил Лермонтов в Общомедия |
Михаил Юриевич Лермонтов (на руски: Михаил Юрьевич Лермонтов) е руски поет и писател, един от основните представители на романтизма в руската литература, наред с Александър Пушкин и Фьодор Тютчев.
Биография
[редактиране | редактиране на кода]Лермонтов е роден на 15 октомври (3 октомври стар стил) 1814 г. в Москва в благородническо семейство от Тулска губерния и израства в имението Тархани в Пензенска губерния, където днес се намира гробът му. Родът му произлиза от представител на шотландската фамилия Лиърмаунт, заселил се в Русия по времето на цар Михаил Романов (началото на 17 век).
Майката на Лермонтов, Мария Лермонтова, умира през 1817 г. и той е отгледан от нейната майка Елизавета Арсениева[1], която се намира в постоянен конфликт с баща му, Юрий Лермонтов. Тъй като детето често боледува, баба му на три пъти го води в курортите в Северен Кавказ.
През 1827 г. двамата се преместват в Москва, където той започва да учи в гимназия. През 1828 г. започва да пише стихове, силно повлияни от стила на Джордж Байрон, много популярен в Русия по това време. През 1830 г. публикува първото си стихотворение „Весна“. През същата година постъпва в Благородния пансион на Московския университет. През 1832 г., след конфликт с преподаватели, той напуска университета и заминава за Санкт Петербург, където постъпва във военно училище.
През 1834 г. Лермонтов става офицер в Лейбгвардейския хусарски полк в Царско село. След смъртта на Александър Пушкин през 1837 г. Лермонтов му посвещава поемата на „На смерть поэта“, изпълнена с обвинения към съвременното руско общество. Тя предизвиква широк отзвук и му донася популярност, но предизвиква недоволството на цар Николай I и Лермонтов е арестуван и изпратен в драгунска част в Кавказ. Там той се запознава със заточени декабристи, както и с известни грузински интелектуалци.
През 1838 г., със съдействието на поета Василий Жуковски, Лермонтов се завръща в столицата. Той започва да публикува стихове и придобива известност в литературните среди. През 1840 г. се запознава с критика Висарион Белински, който го нарича „голямата надежда на руската литература“.
В началото на 1840 г. Лермонтов е осъден от военен съд за дуела си със сина на френския посланик. Отново е изпратен в Кавказ, където се отличава в боевете при река Валерик. В началото на 1841 г. се завръща за кратко в Санкт Петербург и дори замисля издаването на собствено списание, но скоро е изпратен обратно в Кавказ.
На път към частта си е убит при дуел в Пятигорск на 27 юли 1841 г. Тялото му е пренесено в гробницата на семейство Арсениеви в Тархани през 1842 г.
Творчество
[редактиране | редактиране на кода]- 1828 г. – Създава първите си романтични поеми и стихове.
- 1829 г. – Започва да пише „Демон“.
- 1830 г. – Изучава и превежда Байрон; работи над ранните си драми; първата му проявя се печата („Пролет“).
- 1832 – 1833 г. – Работи над „Демон“ и цикъла кавказки поеми. Пише романа „Вадим“.
- 1834 г. – Завършва петата редакция на „Демон“.
- 1835 г. – Написва драмата „Маскарад“. Излиза поемата „Хаджи Абрек“. Работи над драмата „Двама братя“.
- 1836 г. – Пише романа „Княгиня Лиговска“.
- 1837 г. – Написва „Смъртта на поета“; публикува „Бородино“.
- 1838 г. – Сътрудничи в сп. „Отечествени записки“. Написва „Кинжал“ и шести и седми вариант на „Демон“.
- 1839 г. – Издава „Бела“, „Фаталист“, „Размисъл“, „Молитва“, „Поет“. Завършва „Мцири“.
- 1840 г. – Излиза първото издание на „Герой на нашето време“. В Москва излиза сборникът му „Стихотворения“.
- 1841 г. – Написва „Завещание“, „Оправдание“, „Любовта на мъртвеца“, „Прости, немита Рус“, последния вариант на „Демон“.
- април 1841 г. – Печата „Родина“; второ издание на „Герой на нашето време“.
Източници
[редактиране | редактиране на кода]- Енциклопедия Британика, 2004
- Лермонтовская энциклопедия. М., 1981.
- Христоматия по литература, 9 клас. Ред. П. Троев и др. С., 1992.
- Михаил Лермонтов: Pro et contra. СПб., 2002.
- Лермонтов в воспоминаниях современников. М., 2005 (Биографии и мемуары).
- Нестор (иеромонах). Поэма М.Ю. Лермонтова „Демон“ в контексте христианского миропонимания. СПб., 2007.
- Вахидова, М. К престолу вечному Аллы. Ислам в жизни и творчестве М. Лермонтова.
- Очман, А. В. Женщины в жизни М. Ю. Лермонтова. М., 2008.
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Колектив – Малая советская энциклопедия, Т.5, ГНИ „Болшая советская энциклопедия“, 1959, М., с. 499.
Външни препратки
[редактиране | редактиране на кода]- Произведения на Михаил Лермонтов в
проекта Гутенберг
- ((ru)) Lermontov.niv.ru – мемориален сайт Архив на оригинала от 2017-06-04 в Wayback Machine.
- ((ru)) Произведения на Лермонтов в електронната библиотека на Алексей Комаров
- Просяк – Михаил Лермонтов, 24 януари 2009
- От и за Михаил Лермонтов в Националния каталог на академичните библиотеки в страната НАБИС
- Произведения на Лермонтов, преведени от Алеко Константинов
- Произведения на Михаил Лермонтов в
Моята библиотека
![]() ![]() | Тази страница частично или изцяло представлява превод на страницата Mikhail Lermontov в Уикипедия на английски. Оригиналният текст, както и този превод, са защитени от Лиценза „Криейтив Комънс – Признание – Споделяне на споделеното“, а за съдържание, създадено преди юни 2009 година – от Лиценза за свободна документация на ГНУ. Прегледайте историята на редакциите на оригиналната страница, както и на преводната страница, за да видите списъка на съавторите. ВАЖНО: Този шаблон се отнася единствено до авторските права върху съдържанието на статията. Добавянето му не отменя изискването да се посочват конкретни източници на твърденията, които да бъдат благонадеждни. |
|
|