Многостен – Уикипедия
Многостен, или още полиедър, е всяка затворена повърхнина, съставена от краен брой равнинни многоъгълници, наречени стени. Пресечните линии на всеки две съседни стени образуват ръбовете на многостена. Точките, в които три или повече стени (или ръбове) се срещат, се наричат върхове на многостена.
Две са условията, на които един геометричен обект трябва да отговаря, за да бъде многостен:
- всяка от страните на многоъгълник или няма обща точка с друг многоъгълник освен връх, или е страна на още само един многоъгълник,
- дадените многоъгълници не могат да се разделят на две групи така, че никой многоъгълник от едната група не може да няма обща точка с никой от многоъгълниците от другата група (т.е. многостенът се състои само от една част).
Видове многостени
[редактиране | редактиране на кода]Изпъкнали и вдлъбнати
[редактиране | редактиране на кода]Многостените биват изпъкнали (ако всичките им точки лежат в едно и също полупространство, определено от равнината на която и да е стена) или вдлъбнати (в противен случай). Свойство на изпъкналите многостени е, че всичките им стени представляват изпъкнали многоъгълници.
Правилни и полуправилни
[редактиране | редактиране на кода]Известни са пет правилни многостена, наречени платонови тела, и тринадесет полуправилни, наречени архимедови тела.
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Съществуват безброй много призми и антипризми, които са изпъкнали полуправилни многостени. Призмите имат за основи два еднакви правилни n-ъгълника, разположени в успоредни равнини, а околната им повърхнина е съставена от n на брой квадрата (т.е. височината на призмата е равна на дължината на страната на основата. Антипризмите също имат за основи два еднакви правилни n-ъгълника, разположени в успоредни равнини, но едната основа е завъртяна спрямо другата под ъгъл 180°/n така, че околната повърхнина на антипризмата се състои от 2n равностранни триъгълника.
Ако не е наложено изискването правилните многостени да са изпъкнали, се получават още четири тела, известни като многостени на Кеплер-Поансо.
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Ойлерова характеристика
[редактиране | редактиране на кода]Леонард Ойлер поставя основата за класификацията на многостените, използвана и при теоретизирането на платоновите тела. Ойлеровата характеристика се бележи с гръцката буква и формулира връзката между броя върхове (B), ръбове (P) и страни (C) на всеки многостен:
За изпъкналите многостени ойлеровата характеристика е 2, така се получава т.нар. формула на Ойлер за многостени:
Многостен | Общ вид | Върхове В | Ръбове Р | Страни С | Ойлерова характеристика: В - Р + С |
---|---|---|---|---|---|
Тетраедър | ![]() | 4 | 6 | 4 | 2 |
Хексаедър (куб) | ![]() | 8 | 12 | 6 | 2 |
Октаедър | ![]() | 6 | 12 | 8 | 2 |
Додекаедър | ![]() | 20 | 30 | 12 | 2 |
Икосаедър | ![]() | 12 | 30 | 20 | 2 |
Многостени по броя на стените
[редактиране | редактиране на кода]- Едностен – 2
- Двустен – ∞
- Тристен – 2
- Четиристен – 2
- Петостен – 3