Deutsche Reichsbahn (Östtyskland) – Wikipedia
Bransch | järnvägstransport ![]() | |
---|---|---|
Tillkomst | 1 september 1945 ![]() | |
Chef | Wilhelm Fitzner, Willi Besener, Willi Kreikemeyer, Erwin Kramer, Otto Arndt, Herbert Keddi, Hans Klemm, Heinz Dürr ![]() | |
Styrelsemedlem | Albert Ganzenmüller, Wilhelm Kleinmann, Carl Krecke, Julius Dorpmüller ![]() | |
Land | Östtyskland ![]() | |
Bolagsform | Extrahaushalt ![]() | |
Dotterorganisation | Reichsbahndirektion Dresden, Reichsbahndirektion Erfurt, Reichsbahndirektion Halle ![]() | |
Säte | Berlin ![]() | |
Ersatt av | Deutsche Bahn ![]() | |
Ersätter | Deutsche Reichsbahn ![]() | |
Upphörde | 31 december 1993 ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/Fotothek_df_n-10_0000326.jpg/250px-Fotothek_df_n-10_0000326.jpg)
Deutsche Reichsbahn (DR), formellt Deutsche Reichsbahn der DDR, var namnet på statsjärnvägarna i Östtyskland 1949-1993. Namnet härstammar från Deutsche Reichsbahn, som namn för de tyska statsjärnvägarna från Weimarrepubliken 1920 och framåt fram till delningen av Tyskland i två stater 1949. I Västtyskland bytte den statliga järnvägen namn till Deutsche Bundesbahn, men i den östra delen behöll man bland annat av rättighetsskäl namnet. Efter Tysklands återförening slogs de västtyska och östtyska verksamheterna ihop i ett bolag under namnet Deutsche Bahn 1993.
Historia
[redigera | redigera wikitext]I den sovjetiska ockupationszonen valde man behålla namnet Deutsche Reichsbahn av rättighetsskäl. I Potsdamöverenskommelsen faslogs att rättigheterna att driva trafik i Berlin enbart gällde Deutsche Reichsbahn. Vid Potsdamkonferensen hade de allierade inte någon avsikt att Tyskland skulle delas utan tvärtom hållas samman, så beteckningen avsåg egentligen det gemensamma nationella bolaget. Genom att fortsätta använda samma namn kunde det östtyska bolaget hävda rätten att trafikera det ockuperade Berlin. Förutom Östberlin, den sovjetiska sektorn, hade man fram till 1984 hand om pendeltåg även i Västberlin, västmakternas sektorer.
Järnvägen fick en viktig roll i den östtyska ekonomin vilket främst berodde på de bristfälliga vägarna och bristerna i landets fordonsproduktion, i likhet med andra kommunistländer. Man fick också ut mer av järnvägen vad gäller transport- och energikostnader. Östtyskland hade ändå bäst vägar och flest bilar per invånare av kommunistländerna.
Uniformer
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Fotothek_df_n-10_0000513.jpg/250px-Fotothek_df_n-10_0000513.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6b/Fotothek_df_n-10_0000035.jpg/250px-Fotothek_df_n-10_0000035.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Fotothek_df_n-10_0000492.jpg/250px-Fotothek_df_n-10_0000492.jpg)
Grader och gradbeteckningar vid Deutsche Reichsbahn der DDR mellan 1974 och 1991. Även innehavare av högre grader bar uniform och gradbeteckningar.
Källa:[1]
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Se även
[redigera | redigera wikitext]Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Deutsche Reichsbahn (Östtyskland).