Ramkonvention om skydd för nationella minoriteter – Wikipedia
Europarådets Ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (engelska: Framework Convention for the Protection of National Minorities, franska: Convention-cadre pour la protection des minorités nationale) är ett mellanstatligt avtal som har upprättats inom ramen för Europarådets samarbete.[1] Syftet med konventionen är att säkerställa respekten för de nationella minoriteternas fri- och rättigheter i de undertecknande staterna och möjliggöra minoriteternas jämlikhet med majoritetssamhället i respektive stat.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Member_states_of_the_Framework_Convention_for_the_Protection_on_National_Minorities.svg/250px-Member_states_of_the_Framework_Convention_for_the_Protection_on_National_Minorities.svg.png)
Konventionen antogs av rådets ministerkommitté den 10 november 1994[1] och från den 1 februari 1995 kunde stater underteckna och ansluta sig till konventionen. Konventionen trädde i kraft den 1 februari 1998 med 12 stater som hade skrivit under och ratificerat konventionen.[2]
Granskning
[redigera | redigera wikitext]I samband med Europarådets återkommande granskning 2023 av Sveriges efterlevnad till ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter släppte människorättsorganisationen Civil Rights Defenders en alternativrapport med rekommendationer till den svenska regeringen. I rapporten kritiserades att Sverige - trots återkommande uppmaningar från Europarådet - inte erbjuder romer från andra EU-länder samma skydd som svenska romer, något som strider mot ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Den svenska regeringen får även kritik för att man tillåter romer från andra EU-länder (utsatta EU-medborgare) att leva under ovärdiga levnadsförhållanden med brist på vatten och avlopp, samt de återkommande vräkningar av romer som svenska myndigheter har utfört utan att erbjuda alternativa bostäder. Vidare noteras att hatbrott och antiziganism drabbar romer hårt och regeringen uppmanas att se över lagstiftningen mot hatbrott för att bättre kunna skydda romer.[3]
Se även
[redigera | redigera wikitext]- Etnicitet
- Europarådets stadga om landsdels- eller minoritetsspråk
- Europeiska byrån för mindre använda språk
- Minoritetsspråk
- SWEBLUL
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] ”About the Framework Convention for the Protection of National Minorities - National Minorities (FCNM) - www.coe.int” (på brittisk engelska). National Minorities (FCNM). https://www.coe.int/en/web/minorities/at-a-glance. Läst 17 maj 2023.
- ^ [a b] ”CETS Number / Abridged title known - Treaty Office - www.coe.int” (på brittisk engelska). Treaty Office. https://www.coe.int/en/web/conventions/cets-number-/-abridged-title-known. Läst 17 maj 2023.
- ^ ”Europarådet granskar hur Sverige lever upp till de nationella minoriteternas rättigheter – läs vår alternativrapport”. Civil Rights Defenders. 8 mars 2023. https://crd.org/sv/2023/03/08/europaradet-granskar-hur-sverige-lever-upp-till-de-nationella-minoriteternas-rattigheter-las-var-alternativrapport/. Läst 13 april 2023.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (engelska, franska, svenska) – Sveriges internationella överenskommelser, SÖ 2000:2
- Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter
- Council of Europe: National Minorities
- Eurominority.org: Karta över ursprungsfolk och nationella minoriteter i Europa
|