Ракія — Вікіпедія
Ракія | |
![]() | |
Країна походження | Балканський півострів |
---|---|
Колір | коричневий |
З матеріалу | плід |
Об'ємна частка спирту | 40 |
![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Bulgaria-Rakia-00.jpg/220px-Bulgaria-Rakia-00.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/Darlevtsi%2C_Bulgaria-4.jpg/220px-Darlevtsi%2C_Bulgaria-4.jpg)
Ра́кія (болг. ракия, серб. і мак. ракија, хорв. rakija) — міцний алкогольний напій, аналогічний бренді, одержуваний дистиляцією ферментованих фруктів, популярних на Балканах. Звичайна міцність 40 %, але домашня ракія може бути міцнішою — від 60 до 70 %. Ракія подвійної дистиляції називається «препечениця» (prepečenica, препеченица), «препек» (prepek, препек). Міцність «препечениця» (prepečenica, препеченица), «препека» (prepeka, препека) іноді перевищує 80 %.
Назва «ракія» походить від найменування схожого за технологією арабського напою «арак» - запозиченого, вочевидь, за турецького посередництва[1].
Ракію можна розглядати як традиційний національний напій південно-слов'янських народів і румунів: вона популярна в Боснії та Герцеговині, Болгарії, Хорватії, Чорногорії, Македонії, Сербії, Румунії, Молдові, Криті й Туреччині. Найпоширенішою формою ракії є сливовиця, що виготовляється зі слив. Використовують також виноград, персики , абрикоси, яблука, груші, черешні, інжир, шовковицю та айву. Існує також і ракія, до складу якої входять різні фрукти. Сливова та виноградна ракії іноді змішуються після дистиляції з іншими інгредієнтами, такими як трави, аніс, мед, вишня та горіхи.
Основна відмінність від горілки — витримка продукту дистиляції в дубових бочках (як бренді або коньяк). Мінімальний термін витримки болгарської ракії, наприклад, 6 місяців.
У 2007 сербська ракія під назвою «сербська ракія сливовиця» отримала сертифікат ЄС, ставши першим захищеним продуктом Сербії, який має географічне походження.
Фрукти | у колишній Югославії | в Болгарії |
---|---|---|
Основні типи | ||
Сливи | Šljivovica, шљівовіца | Сливова (slivova) сливовиця (slivovitsa) шльокавиця (shliokavitsa) |
Виноград | Lozovača / loza, Лозова | Гроздова (grozdova) гроздовиця (grozdovitsa) грозданка (grozdanka) мускатова (muskatova) |
Виноградна макуха (kom) | Komovica, комова | Джиброва (dzhibrova) джибровиця (dzhibrovitsa) |
Абрикоси | Kajsijevača, кајсіјевача | Кайсіева (kaysieva) |
Груші | Kruškovača, vilijamovka, крушковача | Крушева (krusheva) |
Яблука | Jabukovača, јабуковача | Яб'лкова (yab'lkova) |
Айва | Dunjevača, дуњевача | Дюлева (dyuleva) |
Інжир | Smokvovača, смоквовача | Смокінова (smokinova) |
Черешня | - | Черешова (chereshova) |
Фрукти | - | Плодова (plodova) |
Пелюстки троянд | - | Гюлова |
З додатками | ||
З травами | Travarica / trava, Травариця | Білкова (bilkova) |
З анісом | - | Анасонлійка (anasonlijka) |
З горіхами | Orahovača / orahovica, ораховача | - |
З медом | Medovača / medenica, медовача | - |
З вишнею | Višnjevac / višnjevača, вішњевача | - |
- Албанія: raki (a)
- Боснія і Герцоговина: rakija/ракија
- Болгарія: ракия
- Хорватія: rakija
- Чехія: pálenka
- Угорщина: pálinka
- Північна Македонія: ракија
- Чорногорія: ракија/rakija
- Румунія: rachiu / răchie, ţuică, palincă
- Сербія: ракија/rakija
- Словаччина: pálenka
- Словенія: žganje
- Туреччина: Раки
- ↑ Мустафін О. Смачні мандри. Нові екскурсії кухнею. К., 2020, с.158
![]() | Це незавершена стаття про алкогольні напої. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |