786 — Вікіпедія
Рік: | |
---|---|
Десятиліття: | |
Століття: | |
Тисячоліття: |
Григоріанський | 786 DCCLXXXVI |
Ab urbe condita | 1539 |
Ассирійський | 5536 |
Бенгальський | 193 |
Берберський | 1736 |
Бірманський | 148 |
Буддистський | 1330 |
Візантійський | 6294–6295 |
Вірменський | 235 ԹՎ ՄԼԵ |
Голоценовий | 10786 |
Ера Селевкідів | 1097/1098 AG |
Ефіопський | 778–779 |
Єврейський | 4546–4547 |
Індуські календарі | |
- Вікрам самват | 842–843 |
- Шака самват | 707–708 |
- Калі Юґа | 3886–3887 |
Іранський | 164–165 |
Ісламський | 169–170 |
Китайський | 乙丑年 (деревяний бик) 3483 або 3276 — до — 丙寅年 (вогняний тигр) 3484 або 3277 |
Коптський | 502–503 |
Корейський | 3119 |
Тайванський | 1126 до РК 民前1126年 |
Тайський сонячний | 1328–1329 |
Юліанський | 786 DCCLXXXVI |
Яванський | 681–682 |
Японський | Енряку (ненґо) 5 (延暦5年) |
Раннє Середньовіччя. У Східній Римській імперії триває правління Костянтина VI при регенстві Ірини Афінської. Карл Великий править Франкським королівством. Північ Італії належить Франкському королівству, Рим і Равенна під управлінням Папи Римського, герцогства на південь від Римської області незалежні, деякі області на півночі та на півдні належать Візантії. Піренейський півострів окрім Королівства Астурія займає Кордовський емірат. В Англії триває період гептархії. Центр Аварського каганату лежить у Паннонії. Існують слов'янські держави: Карантанія та Перше Болгарське царство.
Аббасидський халіфат очолив Гарун ар-Рашид. У Китаї править династія Тан. В Індії почалося піднесення імперії Пала. В Японії триває період Хей'ан. Хазарський каганат підпорядкував собі кочові народи на великій степовій території між Азовським морем та Аралом. Територію на північ від Китаю займає Уйгурський каганат.
На території лісостепової України в VIII столітті виділяють пеньківську й корчацьку археологічні культури. У VIII столітті продовжилося швидке розселення слов'ян. У Північному Причорномор'ї співіснують різні кочові племена, зокрема булгари, хозари, алани, авари, тюрки, кримські готи.
- Халіфом Аббасидського халіфату став Гарун ар-Рашид, а його візиром Яг'я ібн Халід Бармакі.
- Війська халіфату розбили Алідів біля Мекки. Один із Алідів, Ідріс, утік у Північну Африку, де він стане засновником династії Ідрісидів.
- У Константинополі розпочався екуменічний церковний собор, але його перервали солдати-іконоборці, тому собор довелося перенести.
- Виникло Абхазьке царство.