Филип Георгиев – Уикипедия
Филип Георгиев | |
български учител и революционер | |
Роден | 1873 г. |
---|---|
Починал | не по-рано от 1919 г. |
Учил в | Солунска българска мъжка гимназия |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Thessaloniki_Bulgarian_High_School_1888_-_1889.jpg/350px-Thessaloniki_Bulgarian_High_School_1888_-_1889.jpg)
Филип Георгиев Димитров е български учител и революционер, председател на Леринския околийски комитет на Вътрешната македоно-одринска революционна организация.
Биография
[редактиране | редактиране на кода]Георгиев е роден през 1873 година в град Лерин[1], тогава в Османската империя, днес Флорина, Гърция. Завършва в 1890 година с петия випуск Солунската българска мъжка гимназия[2] и става учител в Боймица. Влиза във ВМОРО. При Баялската афера в началото на 1901 година е интерниран в родния си град заедно с жена си. В Лерин също става учител и е ръководител на околийския революционен комитет. През същата година е арестуван във връзка с Иванчовата афера.[3][4] Благодарение на объркване на имената успява да се спаси и бяга в Битоля, а оттам в България.[5]
Съучредител е на Леринското благотворително братство през август 1919 година.[6]
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Пелтеков, Александър Г. Революционни дейци от Македония и Одринско. Второ допълнено издание. София, Орбел, 2014. ISBN 9789544961022. с. 92.
- ↑ Кандиларовъ, Георги Ст. Българскитѣ гимназии и основни училища въ Солунъ (по случай на 50-годишнината на солунскитѣ български гимназии). София, Македонски Наученъ Институтъ, печатница П. Глушковъ, 1930. с. 90.
- ↑ Спомени на Георги Попхристов
- ↑ Николов, Борис Й. Вътрешна македоно-одринска революционна организация: Войводи и ръководители (1893-1934): Биографично-библиографски справочник. София, Издателство „Звезди“, 2001. ISBN 954-9514-28-5. с. 32.
- ↑ Спространов, Евтим. Дневник. Т. I (1901 - 1907). София, Македонски научен институт, 1994. ISBN 954-8187-11-6. с. 122-123.
- ↑ Райчевски, Стоян. Бежанците от Македония и техните братства в България. София, Издателство „Захарий Стоянов“, 2016. с. 577.