Glimboca, Caraș-Severin
Glimboca | |||
— sat și reședință de comună — | |||
![]() Monumentul eroilor | |||
| |||
Glimboca (România) Poziția geografică în România | |||
Coordonate: 45°29′00″N 22°19′00″E / 45.48333333°N 22.31666667°E | |||
---|---|---|---|
Țară | ![]() | ||
Județ | ![]() | ||
Comună | ![]() | ||
SIRUTA | 52945 | ||
Atestare documentară | 1370 | ||
Altitudine | 236 m.d.m. | ||
Populație (2011)[1][2] | |||
- Total | ▼ 1808 locuitori | ||
Fus orar | UTC+2 | ||
Cod poștal | 327220 | ||
Prezență online | |||
GeoNames ![]() | |||
![]() | |||
Modifică date / text ![]() |
Glimboca este o comună în județul Caraș-Severin, Banat, România, formată numai din satul de reședință cu același nume.
Geografie
[modificare | modificare sursă]Este situată în apropierea orașului Otelu-Rosu.Aceasta se afla in nordul judetului. Ea se afla pe drumul spre Caransebes la o distanta de 3 km fata de centrul orasului Otelu Rosu.Are o populație de 1.930 locuitori (2002). Coordonatele geografice sunt: 45° 29' N, 22° 19' E. Cod poștal: 327220.
La Glimboca funcționează casa de bătrâni "Sfânta Treime".Pentru a ajunge aici se merge pe drumul din centrul comunei, se trece podul peste raul Bistra si la aprox.1 km, se afla o manastire ridicata dupa Revolutie,in incinta careia se afla aceasta casa de batrani.Peisajul ce se vede de aici, cat si atmosfera, aerul sunt deosebite.Este multa liniste aici. Cei mai importanti vecini ai aceste comune sunt comuna Obreja si Rusca Montana.
Demografie
[modificare | modificare sursă]Componența etnică a comunei Glimboca
Români (94,96%)
Necunoscută (4,48%)
Altă etnie (0,55%)
Componența confesională a comunei Glimboca
Ortodocși (78,76%)
Penticostali (5,91%)
Baptiști (9,07%)
Necunoscută (4,81%)
Altă religie (1,43%)
Conform recensământului efectuat în 2011, populația comunei Glimboca se ridică la 1.808 locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2002, când se înregistraseră 1.930 de locuitori,adica cu 122 de oameni mai putini.[1] Majoritatea locuitorilor sunt români (94,97%). Pentru 4,48% din populație, apartenența etnică nu este cunoscută.[2] Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (78,76%), dar există și minorități de baptiști (9,07%) și penticostali (5,92%). Pentru 4,81% din populație, nu este cunoscută apartenența confesională.[3]
Politică și administrație
[modificare | modificare sursă]Comuna Glimboca este administrată de un primar și un consiliu local compus din 11 consilieri. Primarul, , de la , a fost ales în . Începând cu alegerile locale din 2016, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:[4]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Partidul Național Liberal | 6 | |||||||
Partidul Alianța Liberalilor și Democraților | 2 | |||||||
Partidul Social Democrat | 2 | |||||||
Partidul Mișcarea Populară | 1 |
Personalități născute aici
[modificare | modificare sursă]- Ioan Crasnic (n. 1929), antrenor de lupte.
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ a b „Recensământul Populației și al Locuințelor 2002 - populația unităților administrative pe etnii”. Kulturális Innovációs Alapítvány (KIA.hu - Fundația Culturală pentru Inovație). Accesat în .
- ^ a b Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: „Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune”. Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013. Accesat în .
- ^ Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: „Tab13. Populația stabilă după religie – județe, municipii, orașe, comune”. Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013. Accesat în .
- ^ „Lista competitorilor care au obținut mandate” (XLSX). Biroul Electoral Central pentru alegerile locale din 2016.
Legături externe
[modificare | modificare sursă]- Despre Glimboca pe situl Banaterra
- ro Anuarul Socec al României Mari, 1924-1925 - de la Biblioteca Congresului S.U.A.
Imagini
[modificare | modificare sursă]- Glimboca în Harta Iosefină a Banatului, 1769-72
- Strada principală
- Monumentul eroilor
- Biserica „Adormirea Maicii Domnului” (1790)
- Biserica „Adormirea Maicii Domnului” (mozaic exterior)
- Fântâna din faţa căminului cultural