Бацбійська мова — Вікіпедія
Бацбійська мова | |
---|---|
ბაცბაჼ მოტ | |
Поширена в | Грузія |
Регіон | Кахетія |
Носії | 3,420 |
Класифікація | Північно-кавказька сім'я |
Офіційний статус | |
Коди мови | |
ISO 639-1 | немає |
ISO 639-2 | cau |
ISO 639-3 | bbl |
Бацбійська мова (ბაცბაჼ მოტ, Batsbä Moț) — загрожена мова з Кавказу, рідна мова бацбійського народу. Поширена в селі Земо-Алвані Ахметського району Кахетського краю Грузії. Бацбійська мова не має своєї писемності, для її запису використовують грузинську абетку з додатковими буквами.[1] Станом на 1975 рік нею розмовляли понад 3000 осіб, однак уже 1997 року налічувалося близько 500 осіб, що володіють бацбійською мовою[2].
Бацбійський народ походить з гірської частини Інгушетії, звідки на початку XIX ст. відбулося переселення до Кахетії. У Тушетії біля гирла річки Цова бацбійці живуть у чотирох громадах: Сажірта, Отелта, Індурта, Мозарта. Бацбійська мова — одна з нахських мов, але протиставлена вайнахським мовам (не є взаємозрозумілою з інгуською та чеченською мовами).
Однією з унікальних особливостей мови є наявність глухої фонеми лъ (втрачена у вайнахських мовах), серії інтенсивних приголосних звуків (лл, сс, хх, ккъ тощо) та нових комплексів приголосних звуків. Вокалізм є простішим, ніж в інших нахських мовах і не включає висхідних дифтонгів. Іменник має 8 іменних класів (найбільше серед кавказьких мов) і 10 основних відмінків. Має агентативне дієслово: розрізняють ас Іоже (я впав не з власної вини) і со Іоже (я впав з власної ж вини). Під впливом грузинської мови розвинулось особове відмінювання, що злилося з класним відмінюванням, завдяки чому в дієслові маркується як суб'єкт, так і об'єкт: ас хи д-етто-с «я наливаю воду», ахь хи д-етто-хь «ти наливаєш воду» (д – показник класу, -с і -хь – особові показники).
![]() | Це незавершена стаття про Грузію. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття про мову. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
- ↑ Batsbi alphabet, pronunciation and language. Omniglot.com. Процитовано 4 лютого 2018.
- ↑ UNESCO Atlas of the World's Languages in danger. UNESCO (англ.). Процитовано 17 квітня 2018.