Тетовци – Уикипедия
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Tetov%C4%8Dani_1942-3.jpg/350px-Tetov%C4%8Dani_1942-3.jpg)
Тетовци или тетовчани (единствено число тетовец/тетовка, тетовчанец/тетовчанка, на албански: tetovarë, тетоваръ, единствено число tetovar, тетовар) са жителите на град Тетово, Северна Македония. Това е списък на най-известните от тях.
Родени в Тетово
[редактиране | редактиране на кода]А – Б – В – Г – Д – Е – Ж – З – И – Й — К – Л – М – Н – О — П – Р – С – Т – У — Ф – Х – Ц – Ч – Ш — Щ – Ю – Я
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/Andro_Kyurapov_Ad_Tetovo.jpg/250px-Andro_Kyurapov_Ad_Tetovo.jpg)
Абдулади Вейсели (1964 – ), политик от Северна Македония, депутат и председател на ПДП
Аверкий Тетовски, български духовник и общественик
Айше Селмани (1973 – ), политик от Северна Македония, депутат от ДСИ
Алайдин Абази, албански македонски учен, ректор на Университета на Югоизточна Европа
Алайдин Демири (р.1954), политик от Северна Македония, кмет на Тетово
Александър Михов, български революционер от ВМОРО, четник на Боби Стойчев[1]
Александър (Сане) Христов Гуле, деец на ВМОРО[2]
Ангел (Аце) Ацов, български революционер, деец на ВМОРО[3]
Ангя Костовска Сичанка, деятелка на ВМОРО[2]
Антонио Милошоски (1976 – ), политик от Северна Македония
Арбен Джафери (1948 – ), политик от Северна Македония
Арлинд Зекири (1983 – ), политик от Северна Македония
Арта Точи (1962 – ), политик от Северна Македония
Атанасий Деспотов, свещеник в Тетово, спомоществовател на „Священное и божеств. евангелие“ на Павел Божигробски (1858)[4]
Атанас Попов, деец на ВМОРО,[2] четник на Симеон Молеров[5][6]
Аце Ацев, деец на ВМОРО[2]
Бардул Махмути (р. 1960), политик от Северна Македония
Бардул Даути (р. 1982), политик от Северна Македония
Блага Алексова (1922 – 2007), археолог и академик от Северна Македония
Блаже Кондураджия, деец на ВМОРО[2]
Блаже Тръпков Смилковски, български революционер от ВМОРО, четник на Георги Тодоров[7]
Блерим Джемали (р. 1986), швейцарски футболист
Борис Манов Заков (1919 – 1944), български партизанин, ятак[8]
Борис Стоянов Андрейчин (? - 31 януари 1928), български юрист, адвокат, убит от сръбските власти за пробългарска дейност[9]
Борка Аврамова (1924 – 1993), скулптор от Северна Македония
Бошко Гюровски (р. 1961), футболист и треньор от Северна Македония
Бранко Гапо (1931 – 2008), режисьор от Северна Македония
Васа Богоевич (1860 – 1939), югославски политик
Васил Спиридонов, български революционер от ВМОРО, четник на Йордан Спасов[10]
Васка Евгова, деятелка на ВМОРО[2]
Васко Гюрчиновски (р. 1970), генерал от Северна Македония
Верица Пендиловска (р. 1973), певица от Северна Македония
Владимир Кандикян (р. 1956), юрист от Северна Македония
Виктор Акимович (1915 – 1987), югославски журналист, филмов оператор и деец на НОВМ
Гавро Веселинов (Веселинович) Фукара, сърбоманин, преминал нелегално в Сърбия в 1904 година, върнал се с четата на Коста Пекянец, след това четник на Георги Скопянчето, участвал в сражения с турците в Скопска Църна гора[5]
Гавро Лавчанец, деец на ВМОРО[2]
Гаюр Дерала (? – 1943), албански революционер от Бали Комбътар
Гено Стефанов, български учител в родния си град между 1870 – 1873 година[11]
Георги Чанков Чанак, деец на ВМОРО[2]
Георги Чомаков, български революционер от ВМОРО, четник на Лука Джеров[12]
Гиго Перац, деец на ВМОРО[2]
Гиго (Гого) Иванов (Йованов) Капакуш (Кайкуш), български революционер, деец на ВМОРО[3][2]
Гоце Гавровски, деец на ВМОРО[2]
Григор Михайлов (Глигор Михайлов), деец на ВМОРО[2]
Глигорие Гоговски (1945 – ), политик от СР Македония
Григор Арнаутчето (1874 – 1901), четник при Мирче Ацев, загинал в Уланци[13][14]
Григор Хаджисерафимов (1845 – ?), български общественик
Гоце Стойчевски (1919 – 1944), югославски партизанин
Гьоре Дембов, деец на ВМОРО[2]
Гьоре Жеровяне, деец на ВМОРО[2]
Даил Дабевски, деец на ВМОРО[2]
Дарко Димитриевски (р. 1970), политик от Северна Македония, депутат от ВМРО-ДПМНЕ
Джемали Мехази (1965 – ), политик от Северна Македония, министър
Джелил Байрами (1973 – ), политик от Северна Македония, министър
Джевдет Хайредини (1939 – ), политик от Северна Македония, министър
Диме Саров, свещеник и деец на ВМОРО[2]
Димитрие Савески (р.1923), югославски партизанин, политически офицер, генерал-майор
Димитър Хаджидимитров, деец на ВМОРО,[2] четник на Михаил Чаков[5]
Димо Гавровски (1921 – 1944), югославски партизанин и деец на НОВМ
Димо Георгиев Димитриевски, деец на ВМОРО[2]
Едмонд Адеми (1975 – ), политик от Северна Македония, министър
Ернад Фейзулаху (1966 – ), политик от Северна Македония, министър
Ефка Мишевска, деятелка на ВМОРО[2]
Ецо Ангелковски Гуша, деец на ВМОРО[2]
Живко Серафимовски – Аджия (1928 – 2012), български писател и общественик
Живко Брайковски (1917 – 1963), югославски партизанин
Зако Наумчевски, деец на ВМОРО[2]
Иван Добридолски, деец на ВМОРО[2]
Иван Селе, деец на ВМОРО[2]
Ивица Антески (р. 1976), писател от Северна Македония
Илирян Бекири (р. 1968), политик от Северна Македония, министър
Илия Антевски (1919 – 1943), югославски партизанин и деец на НОВМ
Илия Бисмарк, деец на ВМОРО[2]
Илия Боев, деец на ВМОРО,[2] четник на Иван Наумов Алябака[5][15]
Илия Кензов, деец на ВМОРО[2]
Илия (Ильо) С. Кикищ (Кикиш) (? - 1903), български революционер, деец на ВМОРО,[3][2] загинал при Дреново през Илинденското въстание[14]
Илия Тетовчето (? – 1904), български революционер, велешки войвода на ВМОРО
Йеротей Гаврилович (1873 – 1946), сръбски духовник
Йован Буне, деец на ВМОРО[2]
Йован Дамяновски (р. 1946), писател от Северна Македония
Йован Йовановски, деец на ВМОРО[2]
Йован Йосифовски (р. 1948), юрист от Северна Македония
Йован Мишковски Джира, деец на ВМОРО[2]
Йован Павловски (р. 1937), писател от Северна Македония
Йон Исая (1915 – 1993), актьор от Северна Македония
Ката Йовановска, деятелка на ВМОРО[2]
Кирко К., деец на ВМОРО[2]
Коста Николов, войвода в Кресненско-Разложкото въстание
Коце Дафинков Блажевски, деец на ВМОРО,[2] комита в четатата на Христо Чернопеев, сражавал се през Илинденското въстание Брезово и Дреново и в четатата на Коста Попето, с която участвал в борбите в Кочанско и Гевгелийско[14]
Коце Зафиров, български революционер от ВМОРО, четник на Атанас Албански[16][17]
Круме Наумовски (1914 – 1995), югославски партизанин и политик от Социалистическа Република Македония
Кръсто Янков, български революционер от ВМОРО, четник на Кочо Цонков[18]
Кочо Тулевски (1921 – 1995), политик от Социалистическа република Македония
Кузман Филиповски, деец на ВМОРО,[2] участвал в Илинденското въстание[14]
Лазар (Лазо) Саров, деец на ВМОРО[2]
Лазар Серафимов, български просветен деец и революционер
Лина Гьорческа (р. 1994), тенисистка от Северна Македония
Любица Станковска (р. 1943), лингвистка от Северна Македония
Мара Бунева (1902 – 1928), българска революционерка и национална героиня
Матей Геров (1871 – 1918), български просветен деец и революционер
Мендух Тачи (1965 – ), политик от Северна Македония, депутат от ДПА
Менсур Идризи (1983 – ), албански футболист
Методия Михайлов Пандиловски, деец на ВМОРО[2]
Милан Йосифовски Крал, деец на ВМОРО[2]
Милан Константинов, деец на ВМОРО[2]
Милан Симеонов, български революционер от ВМОРО, четник на Петър Георгиев,[19][2] загинал в сражението при Цер[5]
Милко Гюровски (1963 – ), футболист и треньор от Северна Македония
Мирко Видоески (р. 1957), художник и писател от Северна Македония
Мисайле Константинович, деец на ВМОРО[2]
Михаил Мартинов (? – 1924), български духовник
Михаил Младенов (? – 1906), български революционер и деец на ВМОРО
Михаил Момчев (1885 - ?), завършил икономика и финанси в Брюксел в 1907 година[20]
Младен Дальов (1847 – ?), български общественик
Младен Келимов Кондураджиев, деец на ВМОРО[2]
Младен Марьош, деец на ВМОРО[2]
Младен Мишев, български революционер,[2] комита в Тетовско, Кичевско и Скопско[14]
Младен Якимов Григоров (1877 – 1935), български лекар, завършил в 1905 година Университета на Монпелие[21], полкови лекар през Първата световна война награден с орден „За военна заслуга“, V степен.[22]
Насер Нуредини (р. 1979), македонски политик и министър на околната среда и пространственото планиране
Насто Илиев (1837 – ?), български общественик
Наум Иванов, български учител в Тетово между 1848 – 1860 година, спомоществовател за „Житие св. Григория Омиритскаго“, преведено от Аверкий Попстоянов през 1852 година[23]
Наце (Анастас) Неофитов (1874 – ?), български революционер и учител
Наце улов, деец на ВМОРО[2]
Нехат Бечири (р. 1967), творец от Северна Македония
Никодим Спасов, български учител в родния си град между 1836 – 1837 година, спомоществовател за „Священное и божеств. евангелие“ на Павел Божигробски (1858)[24]
Никола Бунев, български революционер и общественик
Никола Герасимов, български лекар, завършил медицина в Нанси в 1900 г.[21]
Никола Павлов (1903 – 1945), български революционер, деец на ММТРО
Нурхан Изаири (р. 1961), македонски политик и министър на околната среда и пространственото планиране
Олга Милосавлева (1934 – 1997), балерина и хореографка от Северна Македония
Павле Кузмановски (р. 1939), художник от Северна Македония
Павлина Апостолова (р. 1927), оперна певица от Северна Македония
Пано Йованов Ананиев, деец на ВМОРО[2] четник на Христо Чернопеев, загинал при Винище[5]
Панайот Неофитов Богданов (? – 1918), български военен деец, подпоручик, загинал през Първата световна война[25]
Пано Ильов Чадия (? - 1903), деец на ВМОРО,[2] загинал през Илинденското въстание при отбраната на Крушево[14]
Петре Топал, деец на ВМОРО[2]
Петре Шуко, деец на ВМОРО[2]
Петруш Ефросимовски, деец на ВМОРО[2]
Петър Арнаудов, търговец на жито, баща на професор Михаил Арнаудов
Петър Здравев (1883 – 1960), български лекар и общественик
Петър Станков (1873 – ?), български адвокат и общественик
Петър Тофович (1920 - 1990), лекар
Пецо Алексов Белич, деец на ВМОРО[2]
Премче Пандиловски, деец на ВМОРО,[2] санданист, поставил бомба със закъснител в кумановската гара, за което е заловен и осъден от турските власти[14]
Реджеп Юсуфи (? – 1943), албански революционер от Бали Комбътар
Ружди Матоши (1970 – ), политик от Северна Македония, депутат от ДПА
Румена Мишковска Комитка, деятелка на ВМОРО[2]
Сава Протич (1844 – 1920), сръбски духовник
Сабри Калканделен (1862 – 1943), турски поет
Санда Цветановска, деятелка на ВМОРО[2]
Сане Гичевски Гечо, деец на ВМОРО[2]
Серафим Петров Хаджинаумов, български общественик, деец в борбата за независима българска църква, убит от сърби[26], баща на Григор Хаджисерафимов
Стевица Кузмановски (р. 1962), северномакедонски футболен треньор
Симеон Мисов (1870 – 1940), български революционер
Симеон (Симо) Петров Йовановски Комита, деец на ВМОРО,[2] участвал в отбраната на Крушево през Илинденското въстание[14]
Симеон Петров, български революционер от ВМОРО, четник на Иван Наумов Алябака[27]
Симеон Тетовчето,[2] комита в четата на Сарафов в Кочанско, където и загива[14]
Симо Йончев, български учител в родния си град между 1838 – 1852 година[28]
Симеон Тулов, български общественик
Симеон (Симо) Спасенов, деец на ВМОРО,[2] четник на Георги Тодоров[14]
Славка Животич (1908 - 1953), югославска актриса
Славка Фиданова (р. 1920), югославска партизанка, университетски професор от Социалистическа Северна Македония
Софроний Хаджитодоров, деец на ВМОРО[2]
Стефан Лешво, деец на ВМОРО[2]
Стефче Поплазов, деец на ВМОРО[2]
Стоимир Урошевич (р. 1960), северномакедонски футболист
Спасо Н., деец на ВМОРО[2]
Спиро Николовски, деец на ВМОРО[2]
Спиро Нолев, български революционер от ВМОРО, четник на Георги Тодоров,[29] македоно-одрински опълченец
Спиро Пехливан (? - 1904), сърбоманин, четник на Ангелко Алексов, загинал в сражение с османците на планината Краста[30]
Спиро Тръпчев Петковски, деец на ВМОРО,[2] четник на Йордан Пиперката[14] и Никола Андреев[5]
Спиро Хаджикръстов, деец на ВМОРО[2]
Стойко Тасевски, деец на ВМОРО[2]
Тахир Кадриу (1938 – ), политик от Социалистическа република Македония,
Таяр Тетова, албански хайдутин
Теута Арифи (1969 – ), политик от Северна Македония, депутат от ДСИ, професор
Тимосия Н., деец на ВМОРО[2]
Тодор Геров (1885 – 1956), български революционер, деец на ВМОРО
Тодор Скаловски (1909 – 2004), изтъкнат композитор и диригент от Северна Македония
Тодор Стефанов, деец на ВМОРО, четник на Васил Аджаларски[5][31]
Тодор Тетовчето (? - 1901), деец на ВМОРО,[2] четник при Андон Кьосето, сражавал се в Прилепско и Велешко, след това четник в четата на Михаил Попето, загинал при Сборско[14][32]
Тодор Циповски (1920 – 1944), югославски партизанин
Тодор Яковов (1881 – 1938), български революционер от ВМОРО
Тома Прендов (1897 – ), български офицер и деец на ВМРО
Томо Гавровски Ла, деец на ВМОРО[2]
Томо Смилковски, деец на ВМОРО[2]
Томо Софрониевски (1920 – 2007), югославски партизанин и деец на НОВМ
Трайче Йованов Цветановски Байрактар, деец на ВМОРО[2]
Трифун Пандиловски, деец на ВМОРО[2]
Търпе Костов Алтиколач, деец на ВМОРО[2]
Фаница Николоска (1978 – ), политик от Северна Македония
Фатмир Бесими (1975 – ), финансист от Северна Македония
Филимена Димитрова Иванова (18 март 1916 - ?), завършила в 1942 година немска филология в Софийския университет[33]
Хазби Лика (р. 1972), вицепремиер на Северна Македония, отговарящ за Охридския рамков договор
Хайрула Фишек (1885 – 1975), турски и османски генерал
Халил Демирджиоглу (1905 – 1972), турски учен, историк и археолог
Христо Аврамов, български революционер, Ботев четник
Христо Дембов, деец на ВМОРО[2]
Христо Иванов Калкандели, български революционер, Ботев четник, юрист[34]
Хлисто Йованов, деец на ВМОРО[2]
Христо Костов Сичан, деец на ВМОРО[2]
Христо Чулков, български учител в килийното училище в родния си град през 1832 година, учил в Дебърския манастир[35]
Хусни Исмаили (р. 1963), северномакедонски политик
Яков Сазданов, български свещеник и учител в Тетово (1836 – 1837)[36]
Опълченци от Тетово
[редактиране | редактиране на кода]Антон Димитриев, V опълченска дружина, умрял в Ниш на 17 август 1877 г.[37]
Апостол Афанасиев, ІV опълченска дружина, умрял преди 1918 г.[38]
Бойко Здравев, I опълченска дружина, умрял преди 1918 г.[39]
Димитър Симеонов, ІІI опълченска дружина, умрял преди 1918 г.[38]
Зафир Стоянов (1843 или 1846 - ?), доброволец в Сръбско-турската война от 1876 година, на 28 април 1877 година постъпва във II рота на I опълченска дружина, на 12 юни 1877 г. преведен в IV рота, уволнен на 1 юли 1878 г.,[40] към 1918 г. живее в София,[41] от 1 януари 1923 година се изселва в Кралството на сърби, хървати и словенци, в същата година е обявен за почетен гражданин на Габрово[40]
Йосиф Петров, постъпил в I рота на I опълченска дружина на 28 април 1877 година, преведен в IV рота на 12 юни 1877 година, произведен ефрейтор, уволнен на 27 юни 1878 година,[42] умрял преди 1918 г. в Америка[41]
Кузман Цветков, I опълченска дружина, умрял преди 1918 г.[41]
Никола Симов, постъпил на 11 май 1877 г. в I опълченска дружина, IV рота,[43] умрял преди 1918 г.[41]
Христо Аврамов, ІV опълченска дружина, умрял преди 1918 г.[38]
Христо Донев, на 27 май 1877 година постъпва в IV рота на I дружина, уволнен е на 1 юли 1878 година[44]
Македоно-одрински опълченци от Тетово
[редактиране | редактиране на кода]Манол Аргушев, 3 рота на 3 Солунска дружина, носител на орден „За храброст“ IV степен[45]
Свързани с Тетово
[редактиране | редактиране на кода]Мара Джорджевич (1916 - 2003), сръбска певица, по произход от Тетово и прекарала детството и младежките си години в града
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА - Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.42
- ↑ а б в г д е ж з и к л м н о п р с т у ф х ц ч ш щ ю я аа аб ав аг ад ае аж аз аи ак ал ам ан ао ап ар ас ат ау аф ах ац ач аш ащ аю ая ба бб бв бг бд бе бж бз би бк бл бм бн бо бп бр бс бт бу бф бх Светозаревиќ, Бранислав. Општествено-политичкиот живот и културата на живеење на Македонците во Тетово во првата половина на XX век. Скопје, Филозофски факултет - Скопје. Докторска дисертација, 2013. с. 17.
- ↑ а б в Македонцитѣ въ културно-политическия животъ на България: Анкета отъ Изпълнителния комитетъ на Македонскитѣ братства. София, Книгоиздателство Ал. Паскалевъ и С-ие, Държавна печатница, 1918. с. 103.
- ↑ |Енциклопедия. Българската възрожденска интелигенция. Учители, свещеници, монаси, висши духовници, художници, лекари, аптекари, писатели, издатели, книжари, търговци, военни.... София, ДИ „Д-р Петър Берон“, 1988. с. 187.
- ↑ а б в г д е ж з Светозаревиќ, Бранислав. Општествено-политичкиот живот и културата на живеење на Македонците во Тетово во првата половина на XX век. Скопје, Филозофски факултет - Скопје. Докторска дисертација, 2013. с. 20.
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА - Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.47
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА-Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.17
- ↑ Списък на убити партизани
- ↑ Църнушанов, Коста. Македонизмът и съпротивата на Македония срещу него. София, Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, 1992. с. 141.
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА - Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.35
- ↑ |Енциклопедия. Българската възрожденска интелигенция. Учители, свещеници, монаси, висши духовници, художници, лекари, аптекари, писатели, издатели, книжари, търговци, военни.... София, ДИ „Д-р Петър Берон“, 1988. с. 616.
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА - Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.56
- ↑ Николов, Борис Й. ВМОРО: Псевдоними и шифри 1893-1934. София, Издателство „Звезди“, 1999. ISBN 954-9514-17. с. 30.
- ↑ а б в г д е ж з и к л м Светозаревиќ, Бранислав. Општествено-политичкиот живот и културата на живеење на Македонците во Тетово во првата половина на XX век. Скопје, Филозофски факултет - Скопје. Докторска дисертација, 2013. с. 19.
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА - Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.45
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА-Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.11
- ↑ Патилата на една група четници отъ Дебърско въ Сърбия (Спомени на бившия четникъ Никола Боровъ Кокалевски) // Илюстрация Илиндень 5 (6 (46). София, Издание на Илинденската Организация, май 1933. с. 10.
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА-Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.28
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА-Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.10
- ↑ Танчев, Иван. Македонският компонент при формирането на българската интелигенция с европейско образование (1878 – 1912) // Македонски преглед XXIV (3). 2001. с. 55.
- ↑ а б Танчев, Иван. Македонският компонент при формирането на българската интелигенция с европейско образование (1878 – 1912) // Македонски преглед XXIV (3). 2001. с. 50.
- ↑ ДВИА, ф. 40, оп. 1, а.е. 221, л. 47
- ↑ |Енциклопедия. Българската възрожденска интелигенция. Учители, свещеници, монаси, висши духовници, художници, лекари, аптекари, писатели, издатели, книжари, търговци, военни.... София, ДИ „Д-р Петър Берон“, 1988. с. 269.
- ↑ |Енциклопедия. Българската възрожденска интелигенция. Учители, свещеници, монаси, висши духовници, художници, лекари, аптекари, писатели, издатели, книжари, търговци, военни.... София, ДИ „Д-р Петър Берон“, 1988. с. 606.
- ↑ ДВИА, ф. 39, оп. 1, а.е. 228, л. 40; а.е. 332, л. 59
- ↑ Македония в образи – фототипно издание, Анико, София, 2010, стр.124
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА - Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.52-53
- ↑ |Енциклопедия. Българската възрожденска интелигенция. Учители, свещеници, монаси, висши духовници, художници, лекари, аптекари, писатели, издатели, книжари, търговци, военни.... София, ДИ „Д-р Петър Берон“, 1988. с. 298.
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА-Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.17
- ↑ Светозаревиќ, Бранислав. Општествено-политичкиот живот и културата на живеење на Македонците во Тетово во првата половина на XX век. Скопје, Филозофски факултет - Скопје. Докторска дисертација, 2013. с. 21.
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА - Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.45
- ↑ Николов, Борис Й. ВМОРО: Псевдоними и шифри 1893-1934. София, Издателство „Звезди“, 1999. ISBN 954-9514-17. с. 64, 96.
- ↑ Списъкъ на завършилитѣ образованието си въ Университета презъ учебната 1941/42 год. // Годишникъ на Софийския университетъ (Официаленъ отдѣлъ) 1941-1942. София, Университетска печатница, 1943. с. 206.
- ↑ Македонцитѣ въ културно-политическия животъ на България: Анкета отъ Изпълнителния комитетъ на Македонскитѣ братства. София, Книгоиздателство Ал. Паскалевъ и С-ие, Държавна печатница, 1918. с. 31.
- ↑ |Енциклопедия. Българската възрожденска интелигенция. Учители, свещеници, монаси, висши духовници, художници, лекари, аптекари, писатели, издатели, книжари, търговци, военни.... София, ДИ „Д-р Петър Берон“, 1988. с. 709.
- ↑ |Енциклопедия. Българската възрожденска интелигенция. Учители, свещеници, монаси, висши духовници, художници, лекари, аптекари, писатели, издатели, книжари, търговци, военни.... София, ДИ „Д-р Петър Берон“, 1988. с. 580.
- ↑ Македонцитѣ въ културно-политическия животъ на България: Анкета отъ Изпълнителния комитетъ на Македонскитѣ братства. София, Книгоиздателство Ал. Паскалевъ и С-ие, Държавна печатница, 1918. с. 38.
- ↑ а б в Македонцитѣ въ културно-политическия животъ на България: Анкета отъ Изпълнителния комитетъ на Македонскитѣ братства. София, Книгоиздателство Ал. Паскалевъ и С-ие, Държавна печатница, 1918. с. 36.
- ↑ Македонцитѣ въ културно-политическия животъ на България: Анкета отъ Изпълнителния комитетъ на Македонскитѣ братства. София, Книгоиздателство Ал. Паскалевъ и С-ие, Държавна печатница, 1918. с. 32.
- ↑ а б Христов, Иван и др. Българското опълчение 1877-1878: Биографичен и библиографски справочник. Т. 1: I, II, III дружина. [Казанлък], Издателство „Казанлъшка искра“ ЕООД, „Ирита Принт“ ООД. ISBN 954-692-001-0. с. 195.
- ↑ а б в г Македонцитѣ въ културно-политическия животъ на България: Анкета отъ Изпълнителния комитетъ на Македонскитѣ братства. София, Книгоиздателство Ал. Паскалевъ и С-ие, Държавна печатница, 1918. с. 33.
- ↑ Христов, Иван и др. Българското опълчение 1877-1878: Биографичен и библиографски справочник. Т. 1: I, II, III дружина. [Казанлък], Издателство „Казанлъшка искра“ ЕООД, „Ирита Принт“ ООД. ISBN 954-692-001-0. с. 156.
- ↑ Христов, Иван и др. Българското опълчение 1877-1878: Биографичен и библиографски справочник. Т. 1: I, II, III дружина. [Казанлък], Издателство „Казанлъшка искра“ ЕООД, „Ирита Принт“ ООД. ISBN 954-692-001-0. с. 180.
- ↑ Христов, Иван и др. Българското опълчение 1877-1878: Биографичен и библиографски справочник. Т. 1: I, II, III дружина. [Казанлък], Издателство „Казанлъшка искра“ ЕООД, „Ирита Принт“ ООД. ISBN 954-692-001-0. с. 76.
- ↑ Македоно-одринското опълчение 1912 - 1913 г.: Личен състав по документи на Дирекция „Централен военен архив“. София, Главно управление на архивите, Дирекция „Централен военен архив“ В. Търново, Архивни справочници № 9, 2006. ISBN 954-9800-52-0. с. 51.